# Uradni list L 157/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.157.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 157 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5415. junij 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.157.slv

Uradni list

Evropske unije

L 157

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5415. junij 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | 543/2011/EU |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

543/2011/EU

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 15.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 157/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 543/2011

z dne 7. junija 2011

o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 3, členov 103h, 121(a), 127, 134, 143(b), 148, 179, 192(2), 194 in 203a(8) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1234/2007 vzpostavlja skupno ureditev kmetijskih trgov, ki vključuje sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1234/2007 vzpostavlja skupno ureditev kmetijskih trgov, ki vključuje sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave.

| (2) | Izvedbena pravila za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave določa Uredba Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2). Navedena uredba je bila večkrat spremenjena. Zaradi jasnosti je primerno, da se vsa izvedbena pravila vključijo v novo uredbo, skupaj s spremembami, ki so potrebne na podlagi izkušenj, in razveljavi Uredba (ES) št. 1580/2007. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena pravila za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave določa Uredba Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2). Navedena uredba je bila večkrat spremenjena. Zaradi jasnosti je primerno, da se vsa izvedbena pravila vključijo v novo uredbo, skupaj s spremembami, ki so potrebne na podlagi izkušenj, in razveljavi Uredba (ES) št. 1580/2007.

| (3) | Treba je določiti tržna leta za vse proizvode iz sektorjev sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave. Ker v sektorju ni več shem pomoči, ki bi sledile proizvodnemu ciklu zadevnih proizvodov, se vsa tržna leta uskladijo s koledarskim letom. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti tržna leta za vse proizvode iz sektorjev sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave. Ker v sektorju ni več shem pomoči, ki bi sledile proizvodnemu ciklu zadevnih proizvodov, se vsa tržna leta uskladijo s koledarskim letom.

| (4) | Člen 113(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1234/2007 pooblašča Komisijo, da določa tržne standarde za sveže sadje in zelenjavo ter predelano sadje in zelenjavo. Na podlagi člena 113a(1) navedene uredbe se lahko sadje in zelenjava, ki se sveži prodajajo potrošnikom, tržijo samo, če so zdravi, neoporečni in tržne kakovosti ter če je navedena država porekla. Zaradi uskladitve izvajanja navedene določbe je primerno opredeliti podrobnosti, da se omogoči splošni tržni standard za vse sveže sadje in zelenjavo. |
| --- | --- |

(4)

Člen 113(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1234/2007 pooblašča Komisijo, da določa tržne standarde za sveže sadje in zelenjavo ter predelano sadje in zelenjavo. Na podlagi člena 113a(1) navedene uredbe se lahko sadje in zelenjava, ki se sveži prodajajo potrošnikom, tržijo samo, če so zdravi, neoporečni in tržne kakovosti ter če je navedena država porekla. Zaradi uskladitve izvajanja navedene določbe je primerno opredeliti podrobnosti, da se omogoči splošni tržni standard za vse sveže sadje in zelenjavo.

| (5) | Sprejeti je treba posebne tržne standarde za tiste proizvode, za katere se zdi potrebno sprejeti standard na podlagi ocene njegove ustreznosti, pri čemer je treba zlasti upoštevati, kateri proizvodi se v smislu vrednosti največ tržijo glede na podatke iz referenčne baze podatkov Evropske komisije Comext o mednarodni trgovini. |
| --- | --- |

(5)

Sprejeti je treba posebne tržne standarde za tiste proizvode, za katere se zdi potrebno sprejeti standard na podlagi ocene njegove ustreznosti, pri čemer je treba zlasti upoštevati, kateri proizvodi se v smislu vrednosti največ tržijo glede na podatke iz referenčne baze podatkov Evropske komisije Comext o mednarodni trgovini.

| (6) | Da bi se izognili nepotrebnim oviram v trgovini v primeru posameznih proizvodov, za katere je treba določiti posebne tržne standarde, morajo biti ti standardi enaki tistim, ki jih je sprejela Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UNECE). Če ni bil sprejet noben posebni tržni standard na ravni Unije, za proizvode velja, da so v skladu s splošnim tržnim standardom, kadar lahko imetnik dokaže, da so proizvodi v skladu s katerim koli veljavnim standardom UNECE. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se izognili nepotrebnim oviram v trgovini v primeru posameznih proizvodov, za katere je treba določiti posebne tržne standarde, morajo biti ti standardi enaki tistim, ki jih je sprejela Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UNECE). Če ni bil sprejet noben posebni tržni standard na ravni Unije, za proizvode velja, da so v skladu s splošnim tržnim standardom, kadar lahko imetnik dokaže, da so proizvodi v skladu s katerim koli veljavnim standardom UNECE.

| (7) | Določiti je treba izjeme in izvzetja od uporabe tržnih standardov za določene dejavnosti, ki so ali zelo obrobne in/ali posebne ali potekajo na začetku distribucijske verige, ali za posušeno sadje in zelenjavo ter proizvode za predelavo. Ker se nekateri proizvodi biološko razvijajo in so nagnjeni k pokvarljivosti, je treba dovoliti, da kaže rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, razen če so uvrščeni v razred „ekstra“. Določene proizvode, ki se običajno ne prodajajo celi, je treba izvzeti iz splošnega tržnega standarda, v skladu s katerim bi se sicer zahtevalo, da so celi. |
| --- | --- |

(7)

Določiti je treba izjeme in izvzetja od uporabe tržnih standardov za določene dejavnosti, ki so ali zelo obrobne in/ali posebne ali potekajo na začetku distribucijske verige, ali za posušeno sadje in zelenjavo ter proizvode za predelavo. Ker se nekateri proizvodi biološko razvijajo in so nagnjeni k pokvarljivosti, je treba dovoliti, da kaže rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, razen če so uvrščeni v razred „ekstra“. Določene proizvode, ki se običajno ne prodajajo celi, je treba izvzeti iz splošnega tržnega standarda, v skladu s katerim bi se sicer zahtevalo, da so celi.

| (8) | Podatki, ki se zahtevajo v skladu s tržnimi standardi, morajo biti jasno navedeni na embalaži in/ali etiketi. Za preprečevanje prevar in primerov zavajanja potrošnikov morajo biti potrošnikom pred nakupom na voljo podatki, ki jih zahtevajo standardi, kar še zlasti velja za prodajo na daljavo, kjer so izkušnje pokazale, da obstaja tveganje goljufije in izogibanja varstvu potrošnikov, ki ga zagotavljajo standardi. |
| --- | --- |

(8)

Podatki, ki se zahtevajo v skladu s tržnimi standardi, morajo biti jasno navedeni na embalaži in/ali etiketi. Za preprečevanje prevar in primerov zavajanja potrošnikov morajo biti potrošnikom pred nakupom na voljo podatki, ki jih zahtevajo standardi, kar še zlasti velja za prodajo na daljavo, kjer so izkušnje pokazale, da obstaja tveganje goljufije in izogibanja varstvu potrošnikov, ki ga zagotavljajo standardi.

| (9) | Embalaža, ki vsebuje različne vrste sadja in zelenjave, je zaradi povpraševanja nekaterih potrošnikov vse pogostejša na trgu. Pravično trgovanje zahteva, da sta sadje in zelenjava, ki sta v isti enoti pakiranja, enake kakovosti. Za proizvode, za katere niso bili sprejeti standardi Unije, se lahko to zagotovi z uporabo splošnih določb. Določiti je treba zahteve glede označevanja za mešanice različnih vrst sadja in zelenjave v istih enotah pakiranja. Te zahteve morajo biti manj stroge od tistih, določenih s tržnimi standardi, zlasti ob upoštevanju razpoložljivega prostora na etiketi. |
| --- | --- |

(9)

Embalaža, ki vsebuje različne vrste sadja in zelenjave, je zaradi povpraševanja nekaterih potrošnikov vse pogostejša na trgu. Pravično trgovanje zahteva, da sta sadje in zelenjava, ki sta v isti enoti pakiranja, enake kakovosti. Za proizvode, za katere niso bili sprejeti standardi Unije, se lahko to zagotovi z uporabo splošnih določb. Določiti je treba zahteve glede označevanja za mešanice različnih vrst sadja in zelenjave v istih enotah pakiranja. Te zahteve morajo biti manj stroge od tistih, določenih s tržnimi standardi, zlasti ob upoštevanju razpoložljivega prostora na etiketi.

| (10) | Da bi zagotovili pravilno in učinkovito izvajanje pregledov, morajo biti na računih in spremljajoči dokumentaciji, ki ni namenjena potrošnikom, navedene določene osnovne informacije, ki jih vsebujejo tržni standardi. |
| --- | --- |

(10)

Da bi zagotovili pravilno in učinkovito izvajanje pregledov, morajo biti na računih in spremljajoči dokumentaciji, ki ni namenjena potrošnikom, navedene določene osnovne informacije, ki jih vsebujejo tržni standardi.

| (11) | Za namene selektivnih preverjanj na podlagi analize tveganja iz člena 113a(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je treba določiti natančna pravila takšnih pregledov. Poudariti bi bilo treba zlasti vlogo ocene tveganja pri izbiri proizvodov, ki se pregledujejo. |
| --- | --- |

(11)

Za namene selektivnih preverjanj na podlagi analize tveganja iz člena 113a(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je treba določiti natančna pravila takšnih pregledov. Poudariti bi bilo treba zlasti vlogo ocene tveganja pri izbiri proizvodov, ki se pregledujejo.

| (12) | Vsaka država članica mora imenovati inšpekcijske organe, ki so odgovorni za preverjanje skladnosti na vsaki stopnji trženja. Eden od teh organov mora biti odgovoren za stike in usklajevanje med vsemi imenovanimi organi. |
| --- | --- |

(12)

Vsaka država članica mora imenovati inšpekcijske organe, ki so odgovorni za preverjanje skladnosti na vsaki stopnji trženja. Eden od teh organov mora biti odgovoren za stike in usklajevanje med vsemi imenovanimi organi.

| (13) | Ker je poznavanje trgovcev in njihovih osnovnih značilnosti nepogrešljivo orodje za analizo držav članic, je treba v vsaki državi članici oblikovati zbirko podatkov o trgovcih s sadjem in zelenjavo. Da bi zagotovili vključenost vseh udeležencev v tržni verigi in zaradi pravne varnosti, je treba sprejeti natančno opredelitev pojma „trgovec“. |
| --- | --- |

(13)

Ker je poznavanje trgovcev in njihovih osnovnih značilnosti nepogrešljivo orodje za analizo držav članic, je treba v vsaki državi članici oblikovati zbirko podatkov o trgovcih s sadjem in zelenjavo. Da bi zagotovili vključenost vseh udeležencev v tržni verigi in zaradi pravne varnosti, je treba sprejeti natančno opredelitev pojma „trgovec“.

| (14) | Preverjanje skladnosti se mora izvajati z vzorčenjem in se mora osredotočiti na trgovce, pri katerih je najbolj verjetno, da njihovo blago ni skladno s standardi. Glede na značilnosti njihovega nacionalnega trga morajo države članice določiti pravila, ki dajejo prednost preverjanju določenih kategorij trgovcev. Zaradi preglednosti je treba ta pravila sporočiti Komisiji. |
| --- | --- |

(14)

Preverjanje skladnosti se mora izvajati z vzorčenjem in se mora osredotočiti na trgovce, pri katerih je najbolj verjetno, da njihovo blago ni skladno s standardi. Glede na značilnosti njihovega nacionalnega trga morajo države članice določiti pravila, ki dajejo prednost preverjanju določenih kategorij trgovcev. Zaradi preglednosti je treba ta pravila sporočiti Komisiji.

| (15) | Države članice morajo zagotoviti, da je izvoz sadja in zelenjave v tretje države v skladu s tržnimi standardi, in potrditi skladnost v skladu z Ženevskim protokolom o standardizaciji svežega sadja in zelenjave ter suhega in posušenega sadja, sklenjenim v okviru Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE), in sheme Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za uporabo mednarodnih standardov za sadje in zelenjavo. |
| --- | --- |

(15)

Države članice morajo zagotoviti, da je izvoz sadja in zelenjave v tretje države v skladu s tržnimi standardi, in potrditi skladnost v skladu z Ženevskim protokolom o standardizaciji svežega sadja in zelenjave ter suhega in posušenega sadja, sklenjenim v okviru Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE), in sheme Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za uporabo mednarodnih standardov za sadje in zelenjavo.

| (16) | Uvoz sadja in zelenjave iz tretjih držav mora biti v skladu s tržnimi standardi ali standardi, ki so jim enakovredni. Preverjanje skladnosti je torej treba opraviti, preden to blago vstopi na carinsko ozemlje Unije, razen v primerih majhnih serij, pri katerih po mnenju inšpekcijskih organov obstaja le majhno tveganje. V nekaterih tretjih državah, ki zagotovijo zadovoljiva jamstva za skladnost, lahko preglede pred izvozom opravijo inšpekcijski organi teh tretjih držav. Kadar se uporabi ta možnost, morajo države članice redno preverjati učinkovitost in kakovost pregledov pred izvozom, ki jih izvajajo inšpekcijski organi tretjih držav. |
| --- | --- |

(16)

Uvoz sadja in zelenjave iz tretjih držav mora biti v skladu s tržnimi standardi ali standardi, ki so jim enakovredni. Preverjanje skladnosti je torej treba opraviti, preden to blago vstopi na carinsko ozemlje Unije, razen v primerih majhnih serij, pri katerih po mnenju inšpekcijskih organov obstaja le majhno tveganje. V nekaterih tretjih državah, ki zagotovijo zadovoljiva jamstva za skladnost, lahko preglede pred izvozom opravijo inšpekcijski organi teh tretjih držav. Kadar se uporabi ta možnost, morajo države članice redno preverjati učinkovitost in kakovost pregledov pred izvozom, ki jih izvajajo inšpekcijski organi tretjih držav.

| (17) | Sadju in zelenjavi za predelavo ni treba izpolnjevati tržnih standardov, zato je treba zagotoviti, da se ne prodajajo na trgu za sveže proizvode. Take proizvode je treba ustrezno označiti. |
| --- | --- |

(17)

Sadju in zelenjavi za predelavo ni treba izpolnjevati tržnih standardov, zato je treba zagotoviti, da se ne prodajajo na trgu za sveže proizvode. Take proizvode je treba ustrezno označiti.

| (18) | Pri sadju in zelenjavi, pri katerih se preverja skladnost s tržnimi standardi, je treba na vseh stopnjah trženja izvajati iste vrste pregledov. Za ta namen je treba uporabljati smernice za inšpekcijski nadzor, ki jih je priporočila UNECE, skupaj z ustreznimi priporočili OECD. Vendar je treba za preglede na stopnji trgovine na drobno določiti posebno ureditev. |
| --- | --- |

(18)

Pri sadju in zelenjavi, pri katerih se preverja skladnost s tržnimi standardi, je treba na vseh stopnjah trženja izvajati iste vrste pregledov. Za ta namen je treba uporabljati smernice za inšpekcijski nadzor, ki jih je priporočila UNECE, skupaj z ustreznimi priporočili OECD. Vendar je treba za preglede na stopnji trgovine na drobno določiti posebno ureditev.

| (19) | Določiti je treba, da se organizacijam proizvajalcev priznajo proizvodi, ki jih zahtevajo. Kadar se zahteva priznanje proizvodov, namenjenih le predelavi, je treba zagotoviti, da so dejansko dostavljeni za predelavo. |
| --- | --- |

(19)

Določiti je treba, da se organizacijam proizvajalcev priznajo proizvodi, ki jih zahtevajo. Kadar se zahteva priznanje proizvodov, namenjenih le predelavi, je treba zagotoviti, da so dejansko dostavljeni za predelavo.

| (20) | Da se pomagajo doseči cilji ureditev v sektorju sadja in zelenjave ter se zagotovi, da organizacije proizvajalcev opravljajo svoje delo vztrajno in učinkovito, je v organizacijah proizvajalcev potrebna čim večja stabilnost. Članstvo proizvajalca v organizaciji proizvajalcev mora zato trajati najkrajšo mogočo dobo. Državam članicam mora biti prepuščeno, da določijo odpovedni rok in datum, ko izstop postane veljaven. |
| --- | --- |

(20)

Da se pomagajo doseči cilji ureditev v sektorju sadja in zelenjave ter se zagotovi, da organizacije proizvajalcev opravljajo svoje delo vztrajno in učinkovito, je v organizacijah proizvajalcev potrebna čim večja stabilnost. Članstvo proizvajalca v organizaciji proizvajalcev mora zato trajati najkrajšo mogočo dobo. Državam članicam mora biti prepuščeno, da določijo odpovedni rok in datum, ko izstop postane veljaven.

| (21) | Glavne in bistvene dejavnosti organizacije proizvajalcev se morajo nanašati na koncentracijo ponudbe in trženje. Vendar morajo imeti organizacije proizvajalcev možnost, da se z določenimi omejitvami ukvarjajo tudi z drugimi dejavnostmi, ne glede na to, ali so te komercialne ali ne. |
| --- | --- |

(21)

Glavne in bistvene dejavnosti organizacije proizvajalcev se morajo nanašati na koncentracijo ponudbe in trženje. Vendar morajo imeti organizacije proizvajalcev možnost, da se z določenimi omejitvami ukvarjajo tudi z drugimi dejavnostmi, ne glede na to, ali so te komercialne ali ne.

| (22) | Spodbujati je treba sodelovanje med organizacijami proizvajalcev, tako da se dovoli, da se trženje sadja in zelenjave, kupljenih izključno od neke druge priznane organizacije proizvajalcev, ne upošteva pri izračunu glavne dejavnosti niti drugih dejavnosti. Če je organizacija proizvajalcev priznana za proizvod, ki zahteva zagotavljanje tehničnih sredstev, je treba dovoliti, da navedena sredstva zagotovi prek svojih članov, odvisnih družb ali najame podizvajalce. |
| --- | --- |

(22)

Spodbujati je treba sodelovanje med organizacijami proizvajalcev, tako da se dovoli, da se trženje sadja in zelenjave, kupljenih izključno od neke druge priznane organizacije proizvajalcev, ne upošteva pri izračunu glavne dejavnosti niti drugih dejavnosti. Če je organizacija proizvajalcev priznana za proizvod, ki zahteva zagotavljanje tehničnih sredstev, je treba dovoliti, da navedena sredstva zagotovi prek svojih članov, odvisnih družb ali najame podizvajalce.

| (23) | Organizacije proizvajalcev lahko imajo delnice v odvisnih družbah, ki pomagajo povečati dodano vrednost proizvodnje njihovih članov. Določiti je treba pravila za izračun vrednosti takšne tržne proizvodnje. Glavne dejavnosti teh odvisnih družb morajo biti po odobritvi prehodnega obdobja za prilagoditev enake kot pri organizacijah proizvajalcev. |
| --- | --- |

(23)

Organizacije proizvajalcev lahko imajo delnice v odvisnih družbah, ki pomagajo povečati dodano vrednost proizvodnje njihovih članov. Določiti je treba pravila za izračun vrednosti takšne tržne proizvodnje. Glavne dejavnosti teh odvisnih družb morajo biti po odobritvi prehodnega obdobja za prilagoditev enake kot pri organizacijah proizvajalcev.

| (24) | Določiti je treba podrobna pravila o priznanju in delovanju združenj organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih organizacij proizvajalcev in nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev iz Uredbe (ES) št. 1234/2007. Da se zagotovi skladnost, morajo biti čim bolj podobna pravilom za organizacije proizvajalcev. |
| --- | --- |

(24)

Določiti je treba podrobna pravila o priznanju in delovanju združenj organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih organizacij proizvajalcev in nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev iz Uredbe (ES) št. 1234/2007. Da se zagotovi skladnost, morajo biti čim bolj podobna pravilom za organizacije proizvajalcev.

| (25) | Da se izboljša koncentracija ponudbe, je treba spodbujati združevanje obstoječih organizacij proizvajalcev v nove organizacije z določitvijo pravil za združevanje operativnih programov združenih organizacij. |
| --- | --- |

(25)

Da se izboljša koncentracija ponudbe, je treba spodbujati združevanje obstoječih organizacij proizvajalcev v nove organizacije z določitvijo pravil za združevanje operativnih programov združenih organizacij.

| (26) | Ob spoštovanju načel, v skladu s katerimi mora biti organizacija proizvajalcev ustanovljena na lastno pobudo proizvajalcev, ki jo morajo tudi nadzorovati, mora biti prepuščeno državam članicam, da določijo pogoje, v skladu s katerimi so druge fizične ali pravne osebe sprejete kot člani organizacije proizvajalcev in/ali združenja organizacij proizvajalcev. |
| --- | --- |

(26)

Ob spoštovanju načel, v skladu s katerimi mora biti organizacija proizvajalcev ustanovljena na lastno pobudo proizvajalcev, ki jo morajo tudi nadzorovati, mora biti prepuščeno državam članicam, da določijo pogoje, v skladu s katerimi so druge fizične ali pravne osebe sprejete kot člani organizacije proizvajalcev in/ali združenja organizacij proizvajalcev.

| (27) | Za zagotovitev, da organizacije proizvajalcev dejansko predstavljajo najmanjše mogoče število proizvajalcev, morajo države članice sprejeti ukrepe, da se ne zgodi, da bi manjšina članov, ki morda zagotavljajo večji del proizvodnje v organizaciji proizvajalcev, neupravičeno upravljala in usmerjala delovanje te organizacije. |
| --- | --- |

(27)

Za zagotovitev, da organizacije proizvajalcev dejansko predstavljajo najmanjše mogoče število proizvajalcev, morajo države članice sprejeti ukrepe, da se ne zgodi, da bi manjšina članov, ki morda zagotavljajo večji del proizvodnje v organizaciji proizvajalcev, neupravičeno upravljala in usmerjala delovanje te organizacije.

| (28) | Da se upoštevajo različne proizvodne razmere in razmere trženja v Uniji, morajo države članice določiti nekatere pogoje za dodelitev začasnega priznanja za skupine proizvajalcev, ki predložijo načrt za priznanje. |
| --- | --- |

(28)

Da se upoštevajo različne proizvodne razmere in razmere trženja v Uniji, morajo države članice določiti nekatere pogoje za dodelitev začasnega priznanja za skupine proizvajalcev, ki predložijo načrt za priznanje.

| (29) | Za spodbujanje ustanavljanja stabilnih organizacij proizvajalcev, ki so sposobne prispevati k uresničevanju ciljev ureditve trga za sadje in zelenjavo, se mora začasno priznanje dodeliti le tistim skupinam proizvajalcev, ki lahko dokažejo, da so sposobne izpolniti vse zahteve za priznanje v določenem roku. |
| --- | --- |

(29)

Za spodbujanje ustanavljanja stabilnih organizacij proizvajalcev, ki so sposobne prispevati k uresničevanju ciljev ureditve trga za sadje in zelenjavo, se mora začasno priznanje dodeliti le tistim skupinam proizvajalcev, ki lahko dokažejo, da so sposobne izpolniti vse zahteve za priznanje v določenem roku.

| (30) | Določiti je treba, katere informacije morajo zagotoviti skupine proizvajalcev v načrtu za priznanje. Da se omogoči, da skupine proizvajalcev bolje izpolnjujejo pogoje za priznanje, je treba dovoliti spreminjanje načrtov za priznanje. Zato je treba določiti, da lahko države članice od skupin proizvajalcev zahtevajo popravne ukrepe, s katerimi zagotovijo izvedbo načrta. |
| --- | --- |

(30)

Določiti je treba, katere informacije morajo zagotoviti skupine proizvajalcev v načrtu za priznanje. Da se omogoči, da skupine proizvajalcev bolje izpolnjujejo pogoje za priznanje, je treba dovoliti spreminjanje načrtov za priznanje. Zato je treba določiti, da lahko države članice od skupin proizvajalcev zahtevajo popravne ukrepe, s katerimi zagotovijo izvedbo načrta.

| (31) | Skupina proizvajalcev lahko izpolni pogoje pred rokom iz načrta za priznanje. Predvideti je treba določbe, ki bodo takim skupinam omogočale, da vložijo zahtevke za priznanje na podlagi osnutka operativnih programov. Da se zagotovi skladnost, mora dodelitev priznanja skupini proizvajalcev pomeniti zaključek načrta za priznanje, zagotovljeno pomoč pa je treba prekiniti. Da se upošteva večletno financiranje naložb, se lahko naložbe, ki izpolnjujejo pogoje za investicijsko pomoč v skladu s to uredbo, prenesejo na operativne programe. |
| --- | --- |

(31)

Skupina proizvajalcev lahko izpolni pogoje pred rokom iz načrta za priznanje. Predvideti je treba določbe, ki bodo takim skupinam omogočale, da vložijo zahtevke za priznanje na podlagi osnutka operativnih programov. Da se zagotovi skladnost, mora dodelitev priznanja skupini proizvajalcev pomeniti zaključek načrta za priznanje, zagotovljeno pomoč pa je treba prekiniti. Da se upošteva večletno financiranje naložb, se lahko naložbe, ki izpolnjujejo pogoje za investicijsko pomoč v skladu s to uredbo, prenesejo na operativne programe.

| (32) | Da se spodbudi pravilna uporaba sheme pomoči za pokritje stroškov ustanavljanja in upravljanja skupin proizvajalcev, se mora ta pomoč dodeliti v obliki pavšalne pomoči. Za to pavšalno pomoč mora biti določena zgornja meja, da se upoštevajo proračunske omejitve. Poleg tega je treba ob upoštevanju različnih finančnih potreb skupin proizvajalcev različnih velikosti to zgornjo mejo prilagoditi glede na tržno proizvodnjo skupin proizvajalcev. |
| --- | --- |

(32)

Da se spodbudi pravilna uporaba sheme pomoči za pokritje stroškov ustanavljanja in upravljanja skupin proizvajalcev, se mora ta pomoč dodeliti v obliki pavšalne pomoči. Za to pavšalno pomoč mora biti določena zgornja meja, da se upoštevajo proračunske omejitve. Poleg tega je treba ob upoštevanju različnih finančnih potreb skupin proizvajalcev različnih velikosti to zgornjo mejo prilagoditi glede na tržno proizvodnjo skupin proizvajalcev.

| (33) | Da se zagotovita skladnost in nemoten prehod na status priznane skupine proizvajalcev, morajo za skupine proizvajalcev veljati enaka pravila o glavnih dejavnostih organizacij proizvajalcev in vrednosti tržne proizvodnje. |
| --- | --- |

(33)

Da se zagotovita skladnost in nemoten prehod na status priznane skupine proizvajalcev, morajo za skupine proizvajalcev veljati enaka pravila o glavnih dejavnostih organizacij proizvajalcev in vrednosti tržne proizvodnje.

| (34) | Da se upoštevajo finančne potrebe novih skupin proizvajalcev in se zagotovi pravilna uporaba sheme pomoči je treba v primeru združitve omogočiti dodelitev pomoči tudi skupinam proizvajalcev, ki so nastale z združitvijo. |
| --- | --- |

(34)

Da se upoštevajo finančne potrebe novih skupin proizvajalcev in se zagotovi pravilna uporaba sheme pomoči je treba v primeru združitve omogočiti dodelitev pomoči tudi skupinam proizvajalcev, ki so nastale z združitvijo.

| (35) | Zaradi lažje uporabe programa podpore za operativne programe je treba jasno določiti tržno proizvodnjo organizacij proizvajalcev, vključno s specifikacijo proizvodov, ki se lahko upoštevajo, in stopnje trženja, na podlagi katere je treba izračunati vrednost proizvodnje. Za namene nadzora in zaradi poenostavitve je primerno uvesti pavšalni znesek za izračun vrednosti sadja in zelenjave, namenjenih za predelavo, ki predstavlja vrednost osnovnega proizvoda, to pomeni sadja in zelenjave, namenjenih za predelavo, in dejavnosti, ki niso del dejanskega procesa predelave. Ker se količine sadja in zelenjave, ki so potrebne za proizvodnjo predelanega sadja zelenjave, med skupinami proizvodov močno razlikujejo, se morajo te razlike odražati v veljavnih pavšalnih zneskih. V primeru sadja in zelenjave, namenjenih za predelavo, ki se predelata v predelana aromatična zelišča in papriko v prahu, je primerno uvesti tudi pavšalni znesek za namene izračuna vrednosti sadja in zelenjave, namenjenih za predelavo, ki predstavlja zgolj vrednost osnovnega proizvoda. Prav tako je treba omogočiti dodatne postopke izračunavanja tržne proizvodnje v primeru letnih nihanj ali pomanjkljivih podatkov. Zaradi preprečevanja zlorabe sistema se organizacijam proizvajalcev običajno ne bi smelo dovoliti, da se spremeni metodologija določanja referenčnih obdobij med trajanjem programa. |
| --- | --- |

(35)

Zaradi lažje uporabe programa podpore za operativne programe je treba jasno določiti tržno proizvodnjo organizacij proizvajalcev, vključno s specifikacijo proizvodov, ki se lahko upoštevajo, in stopnje trženja, na podlagi katere je treba izračunati vrednost proizvodnje. Za namene nadzora in zaradi poenostavitve je primerno uvesti pavšalni znesek za izračun vrednosti sadja in zelenjave, namenjenih za predelavo, ki predstavlja vrednost osnovnega proizvoda, to pomeni sadja in zelenjave, namenjenih za predelavo, in dejavnosti, ki niso del dejanskega procesa predelave. Ker se količine sadja in zelenjave, ki so potrebne za proizvodnjo predelanega sadja zelenjave, med skupinami proizvodov močno razlikujejo, se morajo te razlike odražati v veljavnih pavšalnih zneskih. V primeru sadja in zelenjave, namenjenih za predelavo, ki se predelata v predelana aromatična zelišča in papriko v prahu, je primerno uvesti tudi pavšalni znesek za namene izračuna vrednosti sadja in zelenjave, namenjenih za predelavo, ki predstavlja zgolj vrednost osnovnega proizvoda. Prav tako je treba omogočiti dodatne postopke izračunavanja tržne proizvodnje v primeru letnih nihanj ali pomanjkljivih podatkov. Zaradi preprečevanja zlorabe sistema se organizacijam proizvajalcev običajno ne bi smelo dovoliti, da se spremeni metodologija določanja referenčnih obdobij med trajanjem programa.

| (36) | Da se zagotovi nemoten prehod na novi sistem izračunavanja vrednosti tržne proizvodnje sadja in zelenjave, namenjenih za predelavo, nova metoda izračunavanja ne sme obsegati operativnih programov, odobrenih do 20. januarja 2010, ne glede na možnost spremembe teh operativnih programov v skladu s členoma 65 in 66 Uredbe (ES) št. 1580/2007. Iz istega razloga je vrednost tržne proizvodnje za referenčno obdobje operativnih programov, odobrenih po navedenem datumu, treba izračunati po novih pravilih. |
| --- | --- |

(36)

Da se zagotovi nemoten prehod na novi sistem izračunavanja vrednosti tržne proizvodnje sadja in zelenjave, namenjenih za predelavo, nova metoda izračunavanja ne sme obsegati operativnih programov, odobrenih do 20. januarja 2010, ne glede na možnost spremembe teh operativnih programov v skladu s členoma 65 in 66 Uredbe (ES) št. 1580/2007. Iz istega razloga je vrednost tržne proizvodnje za referenčno obdobje operativnih programov, odobrenih po navedenem datumu, treba izračunati po novih pravilih.

| (37) | Za zagotovitev pravilne uporabe pomoči je treba določiti pravila za upravljanje operativnih skladov in finančnih prispevkov članov, ki zagotavljajo čim večjo prilagodljivost, če lahko vsi proizvajalci uporabljajo sredstva operativnega sklada in demokratično sodelujejo pri odločanju o njihovi uporabi. |
| --- | --- |

(37)

Za zagotovitev pravilne uporabe pomoči je treba določiti pravila za upravljanje operativnih skladov in finančnih prispevkov članov, ki zagotavljajo čim večjo prilagodljivost, če lahko vsi proizvajalci uporabljajo sredstva operativnega sklada in demokratično sodelujejo pri odločanju o njihovi uporabi.

| (38) | Določiti je treba določbe, ki urejajo področje uporabe in strukturo nacionalne strategije za trajnostne operativne programe ter nacionalni okvir za okoljske ukrepe. Cilj je čim boljše dodeljevanje finančnih sredstev in izboljšanje kakovosti strategije. |
| --- | --- |

(38)

Določiti je treba določbe, ki urejajo področje uporabe in strukturo nacionalne strategije za trajnostne operativne programe ter nacionalni okvir za okoljske ukrepe. Cilj je čim boljše dodeljevanje finančnih sredstev in izboljšanje kakovosti strategije.

| (39) | Da bi se omogočilo ustrezno vrednotenje informacij pristojnih organov, ter ukrepe in dejavnosti, ki jih je treba vključiti v programe ali jih iz njih izključiti, je treba določiti postopke za predstavitev in potrditev operativnih programov, vključno z roki. Zaradi letnega upravljanja programov je treba določiti, da se programi, ki niso odobreni do določenega datuma, odložijo za eno leto. |
| --- | --- |

(39)

Da bi se omogočilo ustrezno vrednotenje informacij pristojnih organov, ter ukrepe in dejavnosti, ki jih je treba vključiti v programe ali jih iz njih izključiti, je treba določiti postopke za predstavitev in potrditev operativnih programov, vključno z roki. Zaradi letnega upravljanja programov je treba določiti, da se programi, ki niso odobreni do določenega datuma, odložijo za eno leto.

| (40) | Za operativne programe za naslednje leto mora obstajati postopek, tako da je mogoče programe prilagoditi kakršnim koli novim pogojem, ki jih ob prvotni predstavitvi ni bilo mogoče predvideti. Poleg tega je treba omogočiti spreminjanje ukrepov in zneskov operativnih skladov med letom izvajanja programa. Da se zagotovi ohranitev splošnih ciljev odobrenih programov, morajo za vse takšne spremembe veljati nekatere omejitve in pogoji, ki jih določijo države članice, vključno z obveznim sporočanjem sprememb pristojnim organom. |
| --- | --- |

(40)

Za operativne programe za naslednje leto mora obstajati postopek, tako da je mogoče programe prilagoditi kakršnim koli novim pogojem, ki jih ob prvotni predstavitvi ni bilo mogoče predvideti. Poleg tega je treba omogočiti spreminjanje ukrepov in zneskov operativnih skladov med letom izvajanja programa. Da se zagotovi ohranitev splošnih ciljev odobrenih programov, morajo za vse takšne spremembe veljati nekatere omejitve in pogoji, ki jih določijo države članice, vključno z obveznim sporočanjem sprememb pristojnim organom.

| (41) | Zaradi finančne in pravne varnosti je treba sestaviti sezname postopkov in izdatkov, ki jih ne smejo pokrivati operativni programi. |
| --- | --- |

(41)

Zaradi finančne in pravne varnosti je treba sestaviti sezname postopkov in izdatkov, ki jih ne smejo pokrivati operativni programi.

| (42) | V primeru naložb v posamezna kmetijska gospodarstva je treba zaradi preprečevanja neupravičenega bogatenja zasebnika, ki je pretrgal vezi z organizacijo med življenjsko dobo naložbe, sprejeti določbe, ki bodo organizaciji omogočile povrnitev preostale vrednosti naložbe, ne glede na to, ali je to naložba člana ali organizacije. |
| --- | --- |

(42)

V primeru naložb v posamezna kmetijska gospodarstva je treba zaradi preprečevanja neupravičenega bogatenja zasebnika, ki je pretrgal vezi z organizacijo med življenjsko dobo naložbe, sprejeti določbe, ki bodo organizaciji omogočile povrnitev preostale vrednosti naložbe, ne glede na to, ali je to naložba člana ali organizacije.

| (43) | Zaradi zagotovitve pravilne uporabe sistema je treba opredeliti informacije, ki jih je treba vključiti v zahtevke za pomoč, in postopke za plačilo pomoči. Za preprečitev težav z denarnim tokom mora biti organizacijam proizvajalcev na voljo sistem predplačil z ustreznimi jamstvi. Iz podobnih razlogov mora biti na voljo nadomestni sistem za povračilo že nastalih izdatkov. |
| --- | --- |

(43)

Zaradi zagotovitve pravilne uporabe sistema je treba opredeliti informacije, ki jih je treba vključiti v zahtevke za pomoč, in postopke za plačilo pomoči. Za preprečitev težav z denarnim tokom mora biti organizacijam proizvajalcev na voljo sistem predplačil z ustreznimi jamstvi. Iz podobnih razlogov mora biti na voljo nadomestni sistem za povračilo že nastalih izdatkov.

| (44) | Proizvodnja sadja in zelenjave je nepredvidljiva, proizvodi pa so pokvarljivi. Presežki na trgu, tudi če niso preveliki, lahko povzročijo precejšnje motnje na trgu. Določiti je treba natančne določbe v zvezi s področjem uporabe ter uporabo ukrepov za preprečevanje in upravljanje kriz v zvezi s proizvodi iz člena 1(1)(i) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Navedena pravila morajo čim bolj zagotavljati prilagodljivost in hitro ukrepanje v krizi ter tako omogočati, da odločitve sprejemajo države članice in organizacije proizvajalcev. Pravila morajo kljub temu preprečevati zlorabe in zagotavljati omejitve za uporabo nekaterih ukrepov, tudi v finančnem smislu. Zagotoviti morajo tudi ustrezno upoštevanje fitosanitarnih in okoljskih zahtev. |
| --- | --- |

(44)

Proizvodnja sadja in zelenjave je nepredvidljiva, proizvodi pa so pokvarljivi. Presežki na trgu, tudi če niso preveliki, lahko povzročijo precejšnje motnje na trgu. Določiti je treba natančne določbe v zvezi s področjem uporabe ter uporabo ukrepov za preprečevanje in upravljanje kriz v zvezi s proizvodi iz člena 1(1)(i) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Navedena pravila morajo čim bolj zagotavljati prilagodljivost in hitro ukrepanje v krizi ter tako omogočati, da odločitve sprejemajo države članice in organizacije proizvajalcev. Pravila morajo kljub temu preprečevati zlorabe in zagotavljati omejitve za uporabo nekaterih ukrepov, tudi v finančnem smislu. Zagotoviti morajo tudi ustrezno upoštevanje fitosanitarnih in okoljskih zahtev.

| (45) | V zvezi z umiki s trga morajo biti sprejeta podrobna pravila ob upoštevanju mogočega pomena tega ukrepa. Zlasti je treba določiti pravila v zvezi s sistemom povečane podpore za s trga umaknjeno sadje in zelenjavo, ki ju dobrodelne organizacije ter nekatere druge ustanove in institucije brezplačno razdelijo kot humanitarno pomoč. Za lažjo prosto razdelitev je primerno dopustiti možnost, da lahko dobrodelne organizacije in ustanove zaprosijo za simbolični prispevek končnih prejemnikov proizvodov, ki so bili umaknjeni s trga, če so ti proizvodi bili predelani. Poleg tega je treba določiti najvišjo raven podpore za umik s trga, da se prepreči, da to postane stalna nadomestna oblika prodaje za proizvode namesto dajanja v promet. V tem smislu je primerno, da se za proizvode, za katere so najvišje ravni nadomestil Unije za umik s trga določene v Prilogi V k Uredbi Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (3), še naprej uporabljajo takšne ravni, ki se delno povišajo, da se upošteva dejstvo, da so ti umiki zdaj sofinancirani. Za druge proizvode, za katere izkušnje še niso pokazale, da obstaja tveganje za prevelike umike, je primerno državam članicam dovoliti, da določijo najvišje ravni podpore. Vendar je treba iz podobnih razlogov v vseh primerih določiti količinsko omejitev umikov za posamezen proizvod in organizacijo proizvajalcev. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi z umiki s trga morajo biti sprejeta podrobna pravila ob upoštevanju mogočega pomena tega ukrepa. Zlasti je treba določiti pravila v zvezi s sistemom povečane podpore za s trga umaknjeno sadje in zelenjavo, ki ju dobrodelne organizacije ter nekatere druge ustanove in institucije brezplačno razdelijo kot humanitarno pomoč. Za lažjo prosto razdelitev je primerno dopustiti možnost, da lahko dobrodelne organizacije in ustanove zaprosijo za simbolični prispevek končnih prejemnikov proizvodov, ki so bili umaknjeni s trga, če so ti proizvodi bili predelani. Poleg tega je treba določiti najvišjo raven podpore za umik s trga, da se prepreči, da to postane stalna nadomestna oblika prodaje za proizvode namesto dajanja v promet. V tem smislu je primerno, da se za proizvode, za katere so najvišje ravni nadomestil Unije za umik s trga določene v Prilogi V k Uredbi Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (3), še naprej uporabljajo takšne ravni, ki se delno povišajo, da se upošteva dejstvo, da so ti umiki zdaj sofinancirani. Za druge proizvode, za katere izkušnje še niso pokazale, da obstaja tveganje za prevelike umike, je primerno državam članicam dovoliti, da določijo najvišje ravni podpore. Vendar je treba iz podobnih razlogov v vseh primerih določiti količinsko omejitev umikov za posamezen proizvod in organizacijo proizvajalcev.

| (46) | Podrobna pravila je treba sprejeti v zvezi z nacionalno finančno pomočjo, ki jo lahko države članice dodelijo v regijah Unije, v katerih je stopnja organiziranosti proizvajalcev še posebno nizka, vključno z opredelitvijo take nizke stopnje organiziranosti. Določiti je treba postopke za odobritev takšne nacionalne pomoči in zneska nadomestila Unije za pomoč ter za delež nadomestila. Navedeni postopki morajo odražati tiste, ki se trenutno uporabljajo. |
| --- | --- |

(46)

Podrobna pravila je treba sprejeti v zvezi z nacionalno finančno pomočjo, ki jo lahko države članice dodelijo v regijah Unije, v katerih je stopnja organiziranosti proizvajalcev še posebno nizka, vključno z opredelitvijo take nizke stopnje organiziranosti. Določiti je treba postopke za odobritev takšne nacionalne pomoči in zneska nadomestila Unije za pomoč ter za delež nadomestila. Navedeni postopki morajo odražati tiste, ki se trenutno uporabljajo.

| (47) | Sprejeti je treba podrobna pravila, zlasti postopkovne določbe, v zvezi s pogoji, pod katerimi se lahko pravila, ki so jih izdale organizacije proizvajalcev ali združenja takšnih organizacij v sektorju sadja in zelenjave, razširijo na vse proizvajalce, ki imajo sedež na določenem gospodarskem območju. Treba je tudi natančno opredeliti, katera pravila se bodo razširila na proizvajalce in katera na kupce, kadar gre za prodajo pridelkov na drevesu. |
| --- | --- |

(47)

Sprejeti je treba podrobna pravila, zlasti postopkovne določbe, v zvezi s pogoji, pod katerimi se lahko pravila, ki so jih izdale organizacije proizvajalcev ali združenja takšnih organizacij v sektorju sadja in zelenjave, razširijo na vse proizvajalce, ki imajo sedež na določenem gospodarskem območju. Treba je tudi natančno opredeliti, katera pravila se bodo razširila na proizvajalce in katera na kupce, kadar gre za prodajo pridelkov na drevesu.

| (48) | Zaradi spremljanja uvoza jabolk in zagotovitve, da se znatno povečan uvoz jabolk hitro opazi, je bil leta 2006 kot prehodni sistem uveden sistem uvoznih dovoljenj za jabolka iz oznake kombinirane nomenklature 0808 10 80 (oznaka KN). Medtem so se razvili novi in natančni načini spremljanja uvoza jabolk, ki so za trgovce manj nadležni kot sedanji sistem dovoljenj. Zato je treba obveznost uvoznih dovoljenj za jabolka iz oznake KN 0808 10 80 kmalu prenehati uporabljati. |
| --- | --- |

(48)

Zaradi spremljanja uvoza jabolk in zagotovitve, da se znatno povečan uvoz jabolk hitro opazi, je bil leta 2006 kot prehodni sistem uveden sistem uvoznih dovoljenj za jabolka iz oznake kombinirane nomenklature 0808 10 80 (oznaka KN). Medtem so se razvili novi in natančni načini spremljanja uvoza jabolk, ki so za trgovce manj nadležni kot sedanji sistem dovoljenj. Zato je treba obveznost uvoznih dovoljenj za jabolka iz oznake KN 0808 10 80 kmalu prenehati uporabljati.

| (49) | Sprejeti je treba podrobna pravila v zvezi s sistemom vhodnih cen za sadje in zelenjavo. Ker je večina hitro pokvarljivega sadja in zelenjave namenjena za komisijsko prodajo, to povzroča posebne težave pri določitvi vrednosti. Določiti je treba mogoče metode za izračun vhodne cene, na podlagi katere so uvoženi proizvodi uvrščeni v skupno carinsko tarifo. Določiti je treba zlasti standardne uvozne vrednosti na podlagi tehtanega povprečja povprečnih cen za proizvode, prav tako je treba posebej urediti primere, ko za proizvode danega porekla ni na voljo nobenih cen. Za nekatere primere je treba določiti polog varščine, da se zagotovi pravilna uporaba sistema. |
| --- | --- |

(49)

Sprejeti je treba podrobna pravila v zvezi s sistemom vhodnih cen za sadje in zelenjavo. Ker je večina hitro pokvarljivega sadja in zelenjave namenjena za komisijsko prodajo, to povzroča posebne težave pri določitvi vrednosti. Določiti je treba mogoče metode za izračun vhodne cene, na podlagi katere so uvoženi proizvodi uvrščeni v skupno carinsko tarifo. Določiti je treba zlasti standardne uvozne vrednosti na podlagi tehtanega povprečja povprečnih cen za proizvode, prav tako je treba posebej urediti primere, ko za proizvode danega porekla ni na voljo nobenih cen. Za nekatere primere je treba določiti polog varščine, da se zagotovi pravilna uporaba sistema.

| (50) | Sprejeti je treba podrobna pravila v zvezi z uvozno dajatvijo, ki se lahko uvede za nekatere proizvode poleg dajatev, ki so določene s skupno carinsko tarifo. Dodatne dajatve se lahko uvedejo, če količine uvoza zadevnega proizvoda presegajo sprožitveno raven, določeno za proizvod in za obdobje veljavnosti. Blago na poti v Unijo je oproščeno dodatnih dajatev, zato je treba za takšno blago sprejeti posebne določbe. |
| --- | --- |

(50)

Sprejeti je treba podrobna pravila v zvezi z uvozno dajatvijo, ki se lahko uvede za nekatere proizvode poleg dajatev, ki so določene s skupno carinsko tarifo. Dodatne dajatve se lahko uvedejo, če količine uvoza zadevnega proizvoda presegajo sprožitveno raven, določeno za proizvod in za obdobje veljavnosti. Blago na poti v Unijo je oproščeno dodatnih dajatev, zato je treba za takšno blago sprejeti posebne določbe.

| (51) | Zagotoviti je treba ustrezno spremljanje ter vrednotenje sedanjih programov in shem, da lahko organizacije proizvajalcev ter države članice ocenijo njihovo uspešnost in učinkovitost. |
| --- | --- |

(51)

Zagotoviti je treba ustrezno spremljanje ter vrednotenje sedanjih programov in shem, da lahko organizacije proizvajalcev ter države članice ocenijo njihovo uspešnost in učinkovitost.

| (52) | Določiti je treba določbe v zvezi z vrsto, obliko in sredstvom obvestil, ki so potrebna za izvajanje te uredbe. Navedene določbe morajo vključevati obvestila, ki jih proizvajalci in organizacije proizvajalcev predložijo državam članicam, ter obvestila, ki jih države članice predložijo Komisiji, in posledice zaradi prepoznega ali neustreznega obveščanja. |
| --- | --- |

(52)

Določiti je treba določbe v zvezi z vrsto, obliko in sredstvom obvestil, ki so potrebna za izvajanje te uredbe. Navedene določbe morajo vključevati obvestila, ki jih proizvajalci in organizacije proizvajalcev predložijo državam članicam, ter obvestila, ki jih države članice predložijo Komisiji, in posledice zaradi prepoznega ali neustreznega obveščanja.

| (53) | Določiti je treba ukrepe v zvezi s pregledi, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne uporabe te uredbe in Uredbe (ES) št. 1234/2007, ter ustrezne sankcije za ugotovljene nepravilnosti. Navedeni ukrepi morajo vključevati posebne preglede in sankcije, določene na ravni Unije, ter kakršne koli dodatne nacionalne preglede in sankcije. Pregledi in sankcije morajo biti odvračilni, učinkoviti in sorazmerni. Določiti je treba pravila za reševanje primerov očitne napake, višje sile in drugih izrednih razmer, da se zagotovi pravično obravnavanje proizvajalcev. Treba je sprejeti pravila za umetno ustvarjene razmere, da se prepreči kakršno koli izkoriščanje le-teh, ki bi iz njih izhajalo. |
| --- | --- |

(53)

Določiti je treba ukrepe v zvezi s pregledi, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne uporabe te uredbe in Uredbe (ES) št. 1234/2007, ter ustrezne sankcije za ugotovljene nepravilnosti. Navedeni ukrepi morajo vključevati posebne preglede in sankcije, določene na ravni Unije, ter kakršne koli dodatne nacionalne preglede in sankcije. Pregledi in sankcije morajo biti odvračilni, učinkoviti in sorazmerni. Določiti je treba pravila za reševanje primerov očitne napake, višje sile in drugih izrednih razmer, da se zagotovi pravično obravnavanje proizvajalcev. Treba je sprejeti pravila za umetno ustvarjene razmere, da se prepreči kakršno koli izkoriščanje le-teh, ki bi iz njih izhajalo.

| (54) | Pripraviti je treba določbe za nemoten prehod s prejšnjega sistema, določenega z Uredbo (ES) št. 2200/96, Uredbo Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo (4) in Uredbo Sveta (ES) št. 2202/96 z dne 28. oktobra 1996 o uvedbi sheme pomoči Skupnosti za proizvajalce določenih agrumov (5), na nov sistem, določen z Uredbo Sveta (ES) št. 1182/2007 z dne 26. septembra 2007 o določitvi posebnih pravil za sektor sadja in zelenjave, o spremembi direktiv 2001/112/ES in 2001/113/ES in uredb (EGS) št. 827/68, (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96, (ES) št. 2826/2000, (ES) št. 1782/2003 in (ES) št. 318/2006 ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2202/96 (6) ter pozneje z Uredbo (ES) št. 1234/2007 in Uredbo (ES) št. 1580/2007 ter pozneje s to uredbo in z izvajanjem prehodnih pravil iz člena 203a Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(54)

Pripraviti je treba določbe za nemoten prehod s prejšnjega sistema, določenega z Uredbo (ES) št. 2200/96, Uredbo Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo (4) in Uredbo Sveta (ES) št. 2202/96 z dne 28. oktobra 1996 o uvedbi sheme pomoči Skupnosti za proizvajalce določenih agrumov (5), na nov sistem, določen z Uredbo Sveta (ES) št. 1182/2007 z dne 26. septembra 2007 o določitvi posebnih pravil za sektor sadja in zelenjave, o spremembi direktiv 2001/112/ES in 2001/113/ES in uredb (EGS) št. 827/68, (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96, (ES) št. 2826/2000, (ES) št. 1782/2003 in (ES) št. 318/2006 ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2202/96 (6) ter pozneje z Uredbo (ES) št. 1234/2007 in Uredbo (ES) št. 1580/2007 ter pozneje s to uredbo in z izvajanjem prehodnih pravil iz člena 203a Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (55) | Da bi omejili učinke odprave sistema uvoznih dovoljenj za jabolka na trgovinske tokove, je treba člen 134 Uredbe (ES) št. 1580/2007 uporabljati do 31. avgusta 2011. |
| --- | --- |

(55)

Da bi omejili učinke odprave sistema uvoznih dovoljenj za jabolka na trgovinske tokove, je treba člen 134 Uredbe (ES) št. 1580/2007 uporabljati do 31. avgusta 2011.

| (56) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni podal mnenja v roku, ki ga je določil predsednik – |
| --- | --- |

(56)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni podal mnenja v roku, ki ga je določil predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe in uporaba izrazov

1.   Ta uredba določa izvedbena pravila za Uredbo št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave.

Vendar se naslova II in III te uredbe uporabljata samo za proizvode iz sektorja sadja in zelenjave iz člena 1(1)(i) Uredbe (ES) št. 1234/2007, in za takšne proizvode, ki so namenjeni izključno predelavi.

2.   Izrazi iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 imajo v tej uredbi enak pomen, razen če ta uredba ne določa drugače.

Člen 2

Tržna leta

Tržno leto za sadje in zelenjavo ter predelano sadje in zelenjavo traja od 1. januarja do 31. decembra.

NASLOV II

KLASIFIKACIJA PROIZVODOV

POGLAVJE 1

Splošna pravila

Člen 3

Tržni standardi; imetniki

1.   Zahteve člena 113a(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 so splošni tržni standard. Podrobnosti splošnega tržnega standarda so določene v delu A Priloge I k tej uredbi.

Sadje in zelenjava, za katera ne velja poseben tržni standard, morata biti v skladu s splošnim tržnim standardom. Vendar če imetnik lahko dokaže, da so proizvodi skladni z vsemi veljavnimi standardi, ki jih je sprejela Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UNECE), za proizvode velja, da so v skladu s splošnim tržnim standardom.

2.   Posebni tržni standardi iz člena 113(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 so določeni v delu B Priloge I k tej uredbi za naslednje proizvode:

| (a) | jabolka, |
| --- | --- |

(a)

jabolka,

| (b) | agrume, |
| --- | --- |

(b)

agrume,

| (c) | kivi, |
| --- | --- |

(c)

kivi,

| (d) | solato, kodrolistno endivijo in endivijo eskariol, |
| --- | --- |

(d)

solato, kodrolistno endivijo in endivijo eskariol,

| (e) | breskve in nektarine, |
| --- | --- |

(e)

breskve in nektarine,

| (f) | hruške, |
| --- | --- |

(f)

hruške,

| (g) | jagode, |
| --- | --- |

(g)

jagode,

| (h) | papriko, |
| --- | --- |

(h)

papriko,

| (i) | namizno grozdje, |
| --- | --- |

(i)

namizno grozdje,

| (j) | paradižnik. |
| --- | --- |

(j)

paradižnik.

3.   Za namene člena 113a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je „imetnik“ katera koli fizična ali pravna oseba, ki je fizični lastnik zadevnih proizvodov.

Člen 4

Izjeme in izvzetja od uporabe tržnih standardov

1.   Z odstopanjem od člena 113a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se za naslednje ne zahteva, da so v skladu s tržnimi standardi:

| (a) | če so jasno označeni z besedilom „namenjeni za predelavo“ ali „za živalsko krmo“ ali katerim koli drugim ustreznim besedilom, proizvodi:






  (i) | namenjeni za industrijsko predelavo ali |
| --- | --- | --- |

(a)

če so jasno označeni z besedilom „namenjeni za predelavo“ ali „za živalsko krmo“ ali katerim koli drugim ustreznim besedilom, proizvodi:

(i)

namenjeni za industrijsko predelavo ali

| (ii) | namenjeni za živalsko krmo ali drugo neživilsko uporabo; |
| --- | --- |

(ii)

namenjeni za živalsko krmo ali drugo neživilsko uporabo;

| (b) | proizvode, ki jih pridelovalec trži na svojem kmetijskem gospodarstvu neposredno potrošniku za njegovo osebno uporabo; |
| --- | --- |

(b)

proizvode, ki jih pridelovalec trži na svojem kmetijskem gospodarstvu neposredno potrošniku za njegovo osebno uporabo;

| (c) | proizvode iz določene regije, ki se prodajajo na drobno v tej regiji za uveljavljeno tradicionalno lokalno porabo, ki jih prizna sklep Komisije, ki je na zahtevo države članice sprejet v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(c)

proizvode iz določene regije, ki se prodajajo na drobno v tej regiji za uveljavljeno tradicionalno lokalno porabo, ki jih prizna sklep Komisije, ki je na zahtevo države članice sprejet v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| (d) | proizvode, ki so obrezani ali rezani, da so „pripravljeni za zaužitje“ ali „pripravljeni za kuhinjsko rabo“; |
| --- | --- |

(d)

proizvode, ki so obrezani ali rezani, da so „pripravljeni za zaužitje“ ali „pripravljeni za kuhinjsko rabo“;

| (e) | proizvode, ki se tržijo kot užitni kalčki, po klitju semen rastlin, uvrščenih kot sadje in zelenjava na podlagi člena 1(1)(i) in dela IX Priloge I k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(e)

proizvode, ki se tržijo kot užitni kalčki, po klitju semen rastlin, uvrščenih kot sadje in zelenjava na podlagi člena 1(1)(i) in dela IX Priloge I k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

2.   Z odstopanjem od člena 113a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se za naslednje ne zahteva, da so v skladu s tržnimi standardi v določenem proizvodnem območju:

| (a) | proizvode, ki jih pridelovalec proda ali dostavi v obrate za pripravo in pakiranje ali v skladišča, ali jih v take obrate pošlje s svojega kmetijskega gospodarstva, in |
| --- | --- |

(a)

proizvode, ki jih pridelovalec proda ali dostavi v obrate za pripravo in pakiranje ali v skladišča, ali jih v take obrate pošlje s svojega kmetijskega gospodarstva, in

| (b) | proizvode, ki se pošiljajo iz skladišč v obrate za pripravo in pakiranje. |
| --- | --- |

(b)

proizvode, ki se pošiljajo iz skladišč v obrate za pripravo in pakiranje.

3.   Z odstopanjem od člena 113a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 lahko države članice iz zahtev posebnih tržnih standardov izvzamejo proizvode, ki so namenjeni za maloprodajo potrošnikom v osebno uporabo in označeni s „proizvodi, namenjeni za predelavo“, ali kateri koli drugim podobnim besedilom, ter namenjeni za predelavo, razen proizvodov iz odstavka 1(a)(i) tega člena.

4.   Z odstopanjem od člena 113a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 lahko države članice iz zahtev posebnih tržnih standardov izvzamejo proizvode, ki jih proizvajalec proda neposredno končnemu potrošniku za osebno uporabo na trgih, rezerviranih le za proizvajalce v določenem proizvodnem območju, ki ga opredelijo države članice.

5.   Z odstopanjem od člena 113a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 glede posebnih tržnih standardov lahko sveže sadje in zelenjava, ki nista uvrščena v kakovostni razred „ekstra“, v fazah, ki sledijo odpremi, kažeta rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti ter rahlo pokvarljivost zaradi njunega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti.

6.   Z odstopanjem od člena 113a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se za naslednje proizvode ne zahteva, da so v skladu s tržnimi standardi:

| (a) | negojene gobe z oznako KN 0709 59, |
| --- | --- |

(a)

negojene gobe z oznako KN 0709 59,

| (b) | kapre z oznako KN 0709 90 40, |
| --- | --- |

(b)

kapre z oznako KN 0709 90 40,

| (c) | grenke mandlje z oznako KN 0802 11 10, |
| --- | --- |

(c)

grenke mandlje z oznako KN 0802 11 10,

| (d) | oluščene mandlje z oznako KN 0802 12, |
| --- | --- |

(d)

oluščene mandlje z oznako KN 0802 12,

| (e) | neoluščene lešnike z oznako KN 0802 22, |
| --- | --- |

(e)

neoluščene lešnike z oznako KN 0802 22,

| (f) | oluščene orehe z oznako KN 0802 32, |
| --- | --- |

(f)

oluščene orehe z oznako KN 0802 32,

| (g) | pinjole z oznako KN 0802 90 50, |
| --- | --- |

(g)

pinjole z oznako KN 0802 90 50,

| (h) | pistacije z oznako KN 0802 50 00, |
| --- | --- |

(h)

pistacije z oznako KN 0802 50 00,

| (i) | makadamijo z oznako KN 0802 60 00, |
| --- | --- |

(i)

makadamijo z oznako KN 0802 60 00,

| (j) | pekan z oznako KN 0802 90 20, |
| --- | --- |

(j)

pekan z oznako KN 0802 90 20,

| (k) | druge oreške z oznako KN 0802 90 85, |
| --- | --- |

(k)

druge oreške z oznako KN 0802 90 85,

| (l) | posušene rajske smokve z oznako KN 0803 00 90, |
| --- | --- |

(l)

posušene rajske smokve z oznako KN 0803 00 90,

| (m) | posušene agrume z oznako ZN 0805, |
| --- | --- |

(m)

posušene agrume z oznako ZN 0805,

| (n) | mešanice tropskih oreščkov z oznako KN 0813 50 31, |
| --- | --- |

(n)

mešanice tropskih oreščkov z oznako KN 0813 50 31,

| (o) | mešanice drugih oreščkov z oznako KN 0813 50 39, |
| --- | --- |

(o)

mešanice drugih oreščkov z oznako KN 0813 50 39,

| (p) | žafran z oznako KN 0910 20. |
| --- | --- |

(p)

žafran z oznako KN 0910 20.

7.   Za proizvode iz odstavka 1(a) in odstavka 2 se pristojnim organom držav članic zagotovijo dokazi, da so izpolnjeni predpisani pogoji, zlasti glede namena uporabe.

Člen 5

Podatki na označbah

1.   Podatki, ki se zahtevajo v tem poglavju, morajo biti prikazani čitljivo in na vidnem mestu na eni strani embalaže. Natisnjeni morajo biti neizbrisljivo, neposredno na embalažo ali na etiketo, ki je sestavni del embalaže ali pa je nanjo pritrjena.

2.   Za blago, ki se odpošilja v razsutem stanju in se naklada neposredno na prevozno sredstvo, se podatki iz odstavka 1 navedejo v dokumentu, ki spremlja blago, ali na obvestilu, ki se namesti na vidno mesto v prevoznem sredstvu.

3.   Pri sklepanju pogodb pri prodaji na daljavo v smislu člena 2(1) Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) se zaradi skladnost s tržnimi standardi zahteva, da so podatki na voljo, preden je sklenjen nakup.

4.   Na računih in spremljajoči dokumentaciji, razen računih za potrošnike, sta jasno navedena ime in država porekla proizvodov ter, če je ustrezno, razred, sorta in komercialni tip, če to zahteva posebni tržni standard, ali pa se navede, da je proizvod namenjen za predelavo.

Člen 6

Podatki v fazi maloprodaje

1.   V fazi maloprodaje so podatki, ki se zahtevajo v tem poglavju, čitljivi in na vidnem mestu. Proizvodi se lahko namenijo za prodajo, če trgovec na drobno vidno, čitljivo in jasno navede podrobnosti o državi porekla in, če je ustrezno, razred in sorto ali komercialni tip tako, da se ne zavaja potrošnika.

2.   Za predpakirane proizvode iz Direktive 2000/13/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (8) je treba poleg podatkov, ki jih zahtevajo tržni standardi, navesti neto maso. Vendar pa zahteva za navedbo neto mase ne velja za proizvode, ki se navadno prodajajo po kosih, če je število posameznih kosov jasno razvidno in se lahko prešteje od zunaj ali če je število kosov navedeno na etiketi.

Člen 7

Mešanice

1.   Dovoli se trženje enot pakiranja, ki vsebujejo mešanice različnih vrst sadja in zelenjave z neto maso 5 kg ali manj, če:

| (a) | so proizvodi iste kakovosti in če vsak zadevni proizvod izpolnjuje ustrezni posebni tržni standard oziroma splošni tržni standard, če posebnega tržnega standarda za zadevni proizvod ni, |
| --- | --- |

(a)

so proizvodi iste kakovosti in če vsak zadevni proizvod izpolnjuje ustrezni posebni tržni standard oziroma splošni tržni standard, če posebnega tržnega standarda za zadevni proizvod ni,

| (b) | je enota pakiranja ustrezno označena v skladu s tem poglavjem ter |
| --- | --- |

(b)

je enota pakiranja ustrezno označena v skladu s tem poglavjem ter

| (c) | mešanica ne zavaja potrošnika. |
| --- | --- |

(c)

mešanica ne zavaja potrošnika.

2.   Zahteve odstavka 1(a) ne veljajo za proizvode, ki so vključeni v mešanico in niso proizvodi sektorja sadja in zelenjave, kot so določeni v členu 1(1)(i) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

3.   Če sta sadje in zelenjava v mešanici s poreklom iz več kot ene države članice ali tretje države, se lahko polno ime držav porekla ustrezno nadomesti z eno od naslednjih možnosti:

| (a) | „mešanica sadja in zelenjave s poreklom v EU“, |
| --- | --- |

(a)

„mešanica sadja in zelenjave s poreklom v EU“,

| (b) | „mešanica sadja in zelenjave, s poreklom zunaj EU“, |
| --- | --- |

(b)

„mešanica sadja in zelenjave, s poreklom zunaj EU“,

| (c) | „mešanica sadja in zelenjave s poreklom v EU in zunaj EU“. |
| --- | --- |

(c)

„mešanica sadja in zelenjave s poreklom v EU in zunaj EU“.

POGLAVJE II

Preverjanje skladnosti s tržnimi standardi

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 8

Področje uporabe

To poglavje določa pravila za preverjanje skladnosti, to pomeni preglede sadja in zelenjave na vseh stopnjah trženja, s čimer se preveri, da sta skladna s tržnimi standardi ter drugimi določbami tega naslova ter člena 113 in člena 113a Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Člen 9

Usklajevalni organi in inšpekcijski organi

1.   Vsaka država članica imenuje:

(a)   pristojni organ, odgovoren za usklajevanje in stike na področjih, urejenih s tem poglavjem, v nadaljnjem besedilu: usklajevalni organ, in

(b)   inšpekcijski organ ali organe, odgovorne za uporabo tega poglavja, v nadaljnjem besedilu: inšpekcijski organi.

Usklajevalni in inšpekcijski organi iz prvega pododstavka so lahko javni ali zasebni. Vendar so v vsakem primeru zanje odgovorne države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo:

| (a) | ime, poštni naslov in naslov elektronske pošte usklajevalnega organa, ki so ga imenovale v skladu z odstavkom 1(a), |
| --- | --- |

(a)

ime, poštni naslov in naslov elektronske pošte usklajevalnega organa, ki so ga imenovale v skladu z odstavkom 1(a),

| (b) | ime, poštni naslov in naslov elektronske pošte inšpekcijskih organov, ki so jih imenovale v skladu z odstavkom 1(b), ter |
| --- | --- |

(b)

ime, poštni naslov in naslov elektronske pošte inšpekcijskih organov, ki so jih imenovale v skladu z odstavkom 1(b), ter

| (c) | natančen opis zadevnih področij dejavnosti inšpekcijskih organov, ki so jih imenovale. |
| --- | --- |

(c)

natančen opis zadevnih področij dejavnosti inšpekcijskih organov, ki so jih imenovale.

3.   Usklajevalni organ je lahko inšpekcijski organ ali eden od inšpekcijskih organov ali kateri koli drug organ, imenovan v skladu z odstavkom 1.

4.   Komisija objavi seznam usklajevalnih organov, ki so jih imenovale države članice, na način, za katerega meni, da je ustrezen.

Člen 10

Zbirke podatkov o trgovcih

1.   Države članice vzpostavijo zbirko podatkov o trgovcih s sadjem in zelenjavo, v kateri so v skladu s pogoji iz tega člena navedeni trgovci, ki se ukvarjajo s trženjem sadja in zelenjave, za katera so bili določeni standardi v skladu s členom 113 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Države članice lahko v ta namen uporabijo katere koli druge zbirke podatkov, ki že obstajajo v druge namene.

2.   V tej uredbi „trgovec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki:

| (a) | ima sadje in zelenjavo, za katera veljajo tržni standardi, z namenom, da:






  (i) | ju razstavi ali ponudi v prodajo, |
| --- | --- | --- |

(a)

ima sadje in zelenjavo, za katera veljajo tržni standardi, z namenom, da:

(i)

ju razstavi ali ponudi v prodajo,

| (ii) | proda ali |
| --- | --- |

(ii)

proda ali

| (iii) | na kakršen koli drug način trži ali |
| --- | --- |

(iii)

na kakršen koli drug način trži ali

| (b) | dejansko opravlja katero koli dejavnost iz točke (a) v zvezi s sadjem in zelenjavo, za katera veljajo tržni standardi. |
| --- | --- |

(b)

dejansko opravlja katero koli dejavnost iz točke (a) v zvezi s sadjem in zelenjavo, za katera veljajo tržni standardi.

Dejavnosti iz točke (a) prvega pododstavka vključujejo:

| (a) | prodajo na daljavo bodisi po internetu bodisi kako drugače, |
| --- | --- |

(a)

prodajo na daljavo bodisi po internetu bodisi kako drugače,

| (b) | dejavnosti, ki jih opravlja fizična ali pravna oseba zase ali v imenu tretje stranke, in |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti, ki jih opravlja fizična ali pravna oseba zase ali v imenu tretje stranke, in

| (c) | dejavnosti, ki se opravijo v Uniji in/ali z izvozom v tretje države in/ali z uvozom iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti, ki se opravijo v Uniji in/ali z izvozom v tretje države in/ali z uvozom iz tretjih držav.

3.   Države članice določijo pogoje, pod katerimi se naslednji trgovci lahko vključijo ali ne vključijo v zbirko podatkov:

| (a) | trgovci, katerih dejavnosti so izvzete iz obveznosti upoštevanja tržnih standardov v skladu s členom 4, in |
| --- | --- |

(a)

trgovci, katerih dejavnosti so izvzete iz obveznosti upoštevanja tržnih standardov v skladu s členom 4, in

| (b) | fizične ali pravne osebe, katerih dejavnosti v sektorju sadja in zelenjave so omejene bodisi na prevoz blaga bodisi maloprodajo. |
| --- | --- |

(b)

fizične ali pravne osebe, katerih dejavnosti v sektorju sadja in zelenjave so omejene bodisi na prevoz blaga bodisi maloprodajo.

4.   Kadar je zbirka podatkov sestavljena iz več ločenih elementov, usklajevalni organ zagotovi, da so zbirka podatkov, njeni elementi in njena posodobitev enotni. Posodobitev zbirke podatkov se opravi zlasti na podlagi podatkov, zbranih pri pregledih skladnosti.

5.   Zbirka podatkov za vsakega trgovca vsebuje:

| (a) | registracijsko številko trgovca, ime in naslov, |
| --- | --- |

(a)

registracijsko številko trgovca, ime in naslov,

| (b) | informacije, potrebne za njegovo uvrstitev v eno od kategorij tveganja iz člena 11(2), zlasti njegov položaj v tržni verigi in informacije o pomembnosti podjetja, |
| --- | --- |

(b)

informacije, potrebne za njegovo uvrstitev v eno od kategorij tveganja iz člena 11(2), zlasti njegov položaj v tržni verigi in informacije o pomembnosti podjetja,

| (c) | informacije o ugotovitvah iz prejšnjih pregledov vsakega trgovca, |
| --- | --- |

(c)

informacije o ugotovitvah iz prejšnjih pregledov vsakega trgovca,

| (d) | vse druge informacije, ki so potrebne za preglede, kot so informacije o tem, ali obstaja sistem zagotavljanja kakovosti oziroma samonadzor v zvezi s skladnostjo s tržnimi standardi. |
| --- | --- |

(d)

vse druge informacije, ki so potrebne za preglede, kot so informacije o tem, ali obstaja sistem zagotavljanja kakovosti oziroma samonadzor v zvezi s skladnostjo s tržnimi standardi.

Posodobitev zbirke podatkov se opravi zlasti na podlagi podatkov, zbranih pri preverjanju skladnosti.

6.   Trgovci zagotovijo informacije, ki jih države članice štejejo za potrebne za vzpostavitev in posodobitev zbirke podatkov. Države članice določijo pogoje, pod katerimi se trgovci, ki nimajo sedeža na njihovem ozemlju, vendar trgujejo na njem, navedejo v njihovi zbirki podatkov.

Oddelek 2

Preverjanje skladnosti, ki ga opravijo države članice

Člen 11

Preverjanje skladnosti

1.   Države članice zagotovijo, da se na podlagi analize tveganja selektivno in dovolj pogosto opravijo preverjanja, in tako zagotovijo, da navedeni proizvodi ustrezno izpolnjujejo tržne standarde in ostale določbe tega naslova ter člena 113 in člena 113a Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Merila za ocenjevanje tveganja vključujejo obstoječa potrdila o skladnosti iz člena 14, ki jih izda pristojni organ tretje države, v katerih so preverjanja skladnosti na podlagi člena 15 odobrena. Takšno potrdilo se upošteva kot dejavnik pri zmanjšanju tveganja glede neskladnosti.

Merila za ocenjevanje tveganja lahko vključujejo tudi:

| (a) | naravo proizvoda, čas proizvodnje, ceno proizvoda, vreme, pakiranje in ravnanje, pogoje za skladiščenje, državo porekla, prevozno sredstvo ali količino serije; |
| --- | --- |

(a)

naravo proizvoda, čas proizvodnje, ceno proizvoda, vreme, pakiranje in ravnanje, pogoje za skladiščenje, državo porekla, prevozno sredstvo ali količino serije;

| (b) | velikost trgovcev, njihov položaj v tržni verigi, količino ali vrednost, ki ju tržijo, obseg njihovih proizvodov, območje dostave ali tipe dejavnosti, ki jih opravljajo, kot so skladiščenje, sortiranje, pakiranje ali prodaja; |
| --- | --- |

(b)

velikost trgovcev, njihov položaj v tržni verigi, količino ali vrednost, ki ju tržijo, obseg njihovih proizvodov, območje dostave ali tipe dejavnosti, ki jih opravljajo, kot so skladiščenje, sortiranje, pakiranje ali prodaja;

| (c) | ugotovitve iz prejšnjih pregledov s številom in vrsto ugotovljenih pomanjkljivosti, običajno kakovost tržnih proizvodov, raven uporabljene tehnične opreme; |
| --- | --- |

(c)

ugotovitve iz prejšnjih pregledov s številom in vrsto ugotovljenih pomanjkljivosti, običajno kakovost tržnih proizvodov, raven uporabljene tehnične opreme;

| (d) | zanesljivost sistemov trgovcev za zagotavljanje kakovosti ali samonadzor v zvezi s skladnostjo s tržnimi standardi; |
| --- | --- |

(d)

zanesljivost sistemov trgovcev za zagotavljanje kakovosti ali samonadzor v zvezi s skladnostjo s tržnimi standardi;

| (e) | mesto, kjer se opravi preverjanje, zlasti, če je to mesto prvega vstopa v Unijo ali mesto, kjer se proizvodi pakirajo oziroma nalagajo; |
| --- | --- |

(e)

mesto, kjer se opravi preverjanje, zlasti, če je to mesto prvega vstopa v Unijo ali mesto, kjer se proizvodi pakirajo oziroma nalagajo;

| (f) | kakršne koli informacije, ki bi lahko nakazovale tveganje glede neskladnosti. |
| --- | --- |

(f)

kakršne koli informacije, ki bi lahko nakazovale tveganje glede neskladnosti.

2.   Analiza tveganja temelji na informacijah, navedenih v zbirki podatkov trgovcev iz člena 10, glede na analizo pa se trgovce razvrsti v kategorije tveganj.

Države članice vnaprej določijo:

| (a) | merila za ocenjevanje tveganja glede neskladnosti serij; |
| --- | --- |

(a)

merila za ocenjevanje tveganja glede neskladnosti serij;

| (b) | na podlagi analize tveganja za vsako kategorijo tveganja najmanjše deleže trgovcev ali serij in/ali količin, pri katerih se preverja skladnost. |
| --- | --- |

(b)

na podlagi analize tveganja za vsako kategorijo tveganja najmanjše deleže trgovcev ali serij in/ali količin, pri katerih se preverja skladnost.

Države članice se na podlagi analize tveganja lahko odločijo, da ne opravijo selektivnega preverjanja pri proizvodih, za katere ne veljajo posebni tržni standardi.

3.   Če se pri pregledih odkrijejo precejšnje nepravilnosti, države članice opravljajo pogostejše preglede v zvezi s trgovci, proizvodi, poreklom ali drugimi parametri.

4.   Trgovci morajo inšpekcijskim organom zagotoviti vse informacije, za katere ti organi menijo, da so potrebne za organizacijo in izvedbo preverjanja skladnosti.

Člen 12

Pooblaščeni trgovci

1.   Države članice lahko pooblastijo trgovce, ki so razvrščeni v najnižjo kategorijo tveganja in zagotavljajo posebna jamstva za skladnost s tržnimi standardi, da uporabljajo vzorce iz Priloge II pri označevanju vsakega paketa na stopnji odpreme in/ali podpišejo potrdilo o skladnosti iz člena 14.

2.   Dovoljenje se izda za obdobje najmanj enega leta.

3.   Trgovci, ki dobijo dovoljenje, morajo:

| (a) | imeti inšpekcijsko osebje, ki je bilo na usposabljanju, ki ga je odobrila država članica; |
| --- | --- |

(a)

imeti inšpekcijsko osebje, ki je bilo na usposabljanju, ki ga je odobrila država članica;

| (b) | imeti primerno opremo za pripravo in pakiranje proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

imeti primerno opremo za pripravo in pakiranje proizvodov;

| (c) | se zavezati, da bodo opravili preverjanje skladnosti blaga, ki ga odpošiljajo, in vodili register, v katerem bodo zabeleženi vsi opravljeni pregledi. |
| --- | --- |

(c)

se zavezati, da bodo opravili preverjanje skladnosti blaga, ki ga odpošiljajo, in vodili register, v katerem bodo zabeleženi vsi opravljeni pregledi.

4.   Če pooblaščeni trgovec ne izpolnjuje več zahtev za odobritev, države članice umaknejo odobritev.

5.   Ne glede na odstavek 1 lahko pooblaščeni trgovci do porabe zalog še naprej uporabljajo vzorce, ki so bili do 30. junija 2009 skladni z Uredbo (ES) št. 1580/2007.

Dovoljenja, izdana trgovcem pred 1. julijem 2009, se uporabljajo še naprej za obdobje, za katerega so bila izdana.

Člen 13

Sprejetje deklaracij s strani carinskih organov

1.   Carine lahko sprejmejo izvozne deklaracije in/ali deklaracije za sprostitev v prosti promet le za proizvode, za katere veljajo posebni tržni standardi, če:

| (a) | je blagu priloženo potrdilo o skladnosti ali |
| --- | --- |

(a)

je blagu priloženo potrdilo o skladnosti ali

| (b) | pristojni inšpekcijski organ obvesti carinski organ, da je za zadevne serije izdano potrdilo o skladnosti ali |
| --- | --- |

(b)

pristojni inšpekcijski organ obvesti carinski organ, da je za zadevne serije izdano potrdilo o skladnosti ali

| (c) | pristojni inšpekcijski organ obvesti carinski organ, da za zadevne serije ni izdal potrdila o skladnosti, ker teh ni bilo treba pregledati v smislu ocene tveganja iz člena 11(1). |
| --- | --- |

(c)

pristojni inšpekcijski organ obvesti carinski organ, da za zadevne serije ni izdal potrdila o skladnosti, ker teh ni bilo treba pregledati v smislu ocene tveganja iz člena 11(1).

To ne posega v preverjanja skladnosti, ki ga opravljajo države članice v skladu s členom 11.

2.   Odstavek 1 se uporablja tudi za proizvode, za katere velja splošni tržni standard, določen v delu A Priloge I, in za proizvode iz člena 4(1)(a), če zadevna država članica meni, da je to potrebno v smislu analize tveganja iz člena 11(1).

Člen 14

Potrdila o skladnosti

1.   Potrdila o skladnosti lahko izda pristojni organ, da potrdi, da so zadevni proizvodi skladni z ustreznim tržnim standardom (v nadaljnjem besedilu: potrdilo). Potrdilo, ki ga uporabljajo pristojni organi v Uniji, je določeno v Prilogi III.

Namesto potrdil, ki jih izdajo pristojni organi v Uniji, lahko tretje države iz člena 15(4) namesto tega uporabijo svoje potrdilo, če vsebuje informacije, ki so enakovredne informacijam v potrdilu Unije. Komisija da na voljo vzorce takšnih potrdil tretjih držav v obliki, ki se ji zdi primerna.

2.   Potrdila se lahko izdajo v papirni obliki z originalnim podpisom ali v preverjeni elektronski obliki z elektronskim podpisom.

3.   Vsako potrdilo ima žig pristojnega organa in podpis za to pooblaščene osebe ali oseb.

4.   Potrdilo se izda v vsaj enem od uradnih jezikov Unije.

5.   Vsako potrdilo ima serijsko številko, s katero se lahko ugotovi identičnost. Pristojni organ obdrži kopijo vsakega izdanega potrdila.

6.   Ne glede na prvi pododstavek odstavka 1 lahko države članice do porabe zalog še naprej uporabljajo potrdila o skladnosti, ki so bila do 30. junija 2009 skladna z Uredbo (ES) št. 1580/2007.

Oddelek 3

Preverjanje skladnosti, ki ga opravijo države članice

Člen 15

Odobritev preverjanja skladnosti, ki ga opravijo tretje države pred uvozom v Unijo

1.   Na zahtevo tretje države lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 odobri preverjanje skladnosti s posebnimi tržnimi standardi, ki ga opravi ta tretja država pred uvozom v Unijo.

2.   Odobritev iz odstavka 1 se lahko dodeli tretjim državam, na ozemlju katerih proizvodi, ki se izvažajo v Unijo, izpolnjujejo tržne standarde Unije ali vsaj standarde, ki so enakovredni.

Odobritev določa uradni organ v tretji državi, ki je odgovoren za izvajanje preverjanj iz odstavka 1. Organ je odgovoren za stike z Unijo. Odobritev določa tudi inšpekcijske organe tretje države, odgovorne za ustrezna preverjanja.

Odobritev se lahko uporablja le za proizvode s poreklom iz zadevne tretje države in je lahko omejena na nekatere proizvode.

3.   Inšpekcijski organi tretje države so uradni organi ali organi, ki jih uradno prizna organ iz odstavka 2, ki ponujajo zadostna jamstva in imajo na voljo potrebno osebje, opremo in objekte za izvajanje pregledov v skladu z metodami iz člena 17(1) ali enakovrednimi metodami.

4.   Tretje države, katerih preverjanja skladnosti so bila potrjena v skladu s tem členom, in zadevni proizvodi se določijo v Prilogi IV.

Komisija v obliki, ki se ji zdi primerna, da na voljo podrobnosti o uradnih in inšpekcijskih organih.

Člen 16

Razveljavitev odobritve preverjanja skladnosti

Komisija lahko razveljavi odobritev preverjanja skladnosti, če ugotovi, da blago v znatnem številu serij in/ali količin ne ustreza informacijam v potrdilu o skladnosti, ki so ga izdali inšpekcijski organi tretje države.

Oddelek 4

Inšpekcijske metode

Člen 17

Inšpekcijske metode

1.   Preverjanje skladnosti iz tega poglavja, razen preverjanja pri prodaji na drobno končnemu potrošniku, se opravi v skladu z inšpekcijskimi metodami iz Priloge V, razen če je v tej uredbi določeno drugače.

Države članice določijo posebne predpise za spremljanje skladnosti pri maloprodaji končnemu potrošniku.

2.   Če inšpektorji ugotovijo, da je blago skladno s tržnimi standardi, lahko inšpekcijski organ izda potrdilo o skladnosti, kot je določeno v Prilogi III.

3.   Kadar blago ni skladno s standardi, inšpekcijski organ za trgovca ali njegove zastopnike izda ugotovitev o neskladnosti. Blago, za katero je bila izdana ugotovitev o neskladnosti, se ne sme premeščati brez dovoljenja inšpekcijskega organa, ki je izdal to ugotovitev. Za to dovoljenje lahko veljajo pogoji, ki jih določi inšpekcijski organ.

Trgovci se lahko odločijo, da vse blago ali del blaga uskladijo s tržnimi standardi. Blago, ki je bilo usklajeno, se ne sme tržiti, dokler pristojni inšpekcijski organ z vsemi ustreznimi sredstvi ne zagotovi, da je bilo blago dejansko usklajeno. Pristojni inšpekcijski organ izda, kadar je to potrebno, potrdilo o skladnosti, kot je določeno v Prilogi III, za serijo ali del serije, šele ko je blago usklajeno.

Če inšpekcijski organ sprejme željo trgovca, da uskladi blago v državi članici, ki ni tista, v kateri se je pri preverjanju ugotovilo, da blago ni skladno, trgovec serijo, ki ni skladna, priglasi pristojnemu inšpekcijskemu organu namembne države članice. Država članica, ki izda ugotovitev neskladnosti, pošlje izvod o tej ugotovitvi zadevni državi članici in namembni državi članici, ki prejme serijo, ki ni skladna.

Kadar blaga ni mogoče uskladiti, spremeniti v krmo, industrijsko predelati ali uporabiti za druge oblike, ki niso namenjene za prehrano ljudi, lahko inšpekcijski organ, če je to potrebno, zahteva od trgovcev, da sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se zadevni proizvodi ne tržijo.

Trgovci zagotovijo vse podatke, ki se zdijo državam članicam potrebni za uporabo tega odstavka.

Oddelek 5

Uradna obvestila

Člen 18

Uradno obveščanje

1.   Država članica, kjer se ugotovi, da pošiljka iz druge države članice zaradi pomanjkljivosti ali poškodb, ki bi se lahko ugotovile že med pakiranjem, ni skladna s tržnimi standardi, o tem obvesti Komisijo in države članice, ki bi jih to lahko zadevalo.

2.   Država članica, kjer se zaradi neskladnosti s tržnimi standardi za veliko blaga iz tretje države zavrne sprostitev v prosti promet, o tem obvesti Komisijo, države članice, ki bi jih to lahko zadevalo, in zadevno tretjo državo, kot so navedene v Prilogi IV.

3.   Države članice Komisiji sporočijo določbe njihovih sistemov inšpekcij in analiz tveganja. Komisijo obvestijo o kakršnih koli naknadnih spremembah navedenih sistemov.

4.   Države članice Komisiji in drugim državam članicam sporočijo povzetke rezultatov inšpekcij na vseh stopnjah trženja v določenem letu do 30. junija naslednjega leta.

5.   Način obveščanja iz odstavkov 1 do 4 določi Komisija.

NASLOV III

ORGANIZACIJE PROIZVAJALCEV

POGLAVJE I

Zahteve in priznanje

Oddelek 1

Opredelitve

Člen 19

Opredelitve

1.   V tem naslovu:

| (a) | „proizvajalec“ pomeni kmeta v skladu s členom 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(a)

„proizvajalec“ pomeni kmeta v skladu s členom 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| (b) | „član proizvajalec“ pomeni proizvajalca ali zadrugo proizvajalcev, ki je član organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

„član proizvajalec“ pomeni proizvajalca ali zadrugo proizvajalcev, ki je član organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev;

| (c) | „odvisna družba“ pomeni vsako družbo, v kateri ima ena ali več organizacij proizvajalcev ali njihovih združenj delnice in ki prispeva k ciljem organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

(c)

„odvisna družba“ pomeni vsako družbo, v kateri ima ena ali več organizacij proizvajalcev ali njihovih združenj delnice in ki prispeva k ciljem organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev;

| (d) | „nadnacionalna organizacija proizvajalcev“ pomeni vsako organizacijo, pri kateri je kmetijsko gospodarstvo najmanj enega proizvajalca v drugi državi članici od tiste, v kateri ima organizacija proizvajalcev svoj sedež; |
| --- | --- |

(d)

„nadnacionalna organizacija proizvajalcev“ pomeni vsako organizacijo, pri kateri je kmetijsko gospodarstvo najmanj enega proizvajalca v drugi državi članici od tiste, v kateri ima organizacija proizvajalcev svoj sedež;

| (e) | „nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev“ pomeni vsako združenje organizacij proizvajalcev, v katerem je najmanj eno združenje organizacij v drugi državi članici od tiste, v kateri ima združenje svoj sedež; |
| --- | --- |

(e)

„nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev“ pomeni vsako združenje organizacij proizvajalcev, v katerem je najmanj eno združenje organizacij v drugi državi članici od tiste, v kateri ima združenje svoj sedež;

| (f) | „konvergenčni cilj“ pomeni cilj ukrepanja za najmanj razvite države članice in regije v skladu z zakonodajo Unije, ki ureja Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013; |
| --- | --- |

(f)

„konvergenčni cilj“ pomeni cilj ukrepanja za najmanj razvite države članice in regije v skladu z zakonodajo Unije, ki ureja Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013;

| (g) | „ukrep“ pomeni eno od naslednjega:






  (i) | dejavnosti, namenjene načrtovanju proizvodnje, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

(g)

„ukrep“ pomeni eno od naslednjega:

(i)

dejavnosti, namenjene načrtovanju proizvodnje, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev,

| (ii) | dejavnosti, namenjene izboljšanju ali ohranjanju kakovosti proizvodov, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, |
| --- | --- |

(ii)

dejavnosti, namenjene izboljšanju ali ohranjanju kakovosti proizvodov, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev,

| (iii) | dejavnosti, namenjene izboljšanju trženja, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, ter promocijske in komunikacijske dejavnosti, ki niso promocijske in komunikacijske dejavnosti, zajete pod točko (vi), |
| --- | --- |

(iii)

dejavnosti, namenjene izboljšanju trženja, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, ter promocijske in komunikacijske dejavnosti, ki niso promocijske in komunikacijske dejavnosti, zajete pod točko (vi),

| (iv) | raziskave in poskusna proizvodnja, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, |
| --- | --- |

(iv)

raziskave in poskusna proizvodnja, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev,

| (v) | dejavnosti usposabljanja, ki ne zajemajo usposabljanja iz točke (vi), in dejavnosti, namenjene spodbujanju dostopa do svetovalnih storitev, |
| --- | --- |

(v)

dejavnosti usposabljanja, ki ne zajemajo usposabljanja iz točke (vi), in dejavnosti, namenjene spodbujanju dostopa do svetovalnih storitev,

| (vi) | kateri koli od šestih instrumentov za preprečevanje kriz in krizno upravljanje, naštetih v točkah (a) do (f) prvega pododstavka člena 103c(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007, |
| --- | --- |

(vi)

kateri koli od šestih instrumentov za preprečevanje kriz in krizno upravljanje, naštetih v točkah (a) do (f) prvega pododstavka člena 103c(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007,

| (vii) | okoljske dejavnosti v skladu s členom 103c(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, |
| --- | --- |

(vii)

okoljske dejavnosti v skladu s členom 103c(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev,

| (viii) | druge dejavnosti, ki izpolnjujejo enega ali več ciljev iz člena 103c(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, ki ni zajeto v točkah (i) do (iv) in (vii); |
| --- | --- |

(viii)

druge dejavnosti, ki izpolnjujejo enega ali več ciljev iz člena 103c(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, vključno s pridobivanjem osnovnih sredstev, ki ni zajeto v točkah (i) do (iv) in (vii);

| (h) | „dejavnost“ pomeni posebno aktivnost ali instrument, namenjena doseganju določenega operativnega cilja, ki prispeva k enemu ali več ciljem, navedenim v členu 103c(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(h)

„dejavnost“ pomeni posebno aktivnost ali instrument, namenjena doseganju določenega operativnega cilja, ki prispeva k enemu ali več ciljem, navedenim v členu 103c(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| (i) | „stranski proizvod“ pomeni proizvod, ki nastane s pripravo proizvoda iz sadja ali zelenjave, ki ima pozitivno gospodarsko vrednost, vendar ni glavni načrtovani rezultat; |
| --- | --- |

(i)

„stranski proizvod“ pomeni proizvod, ki nastane s pripravo proizvoda iz sadja ali zelenjave, ki ima pozitivno gospodarsko vrednost, vendar ni glavni načrtovani rezultat;

| (j) | „priprava“ pomeni pripravljalne dejavnosti, kot so čiščenje, rezanje, lupljenje, obrezovanje in sušenje sadja in zelenjave, ne da bi ju pri tem predelali v predelano sadje in zelenjavo; |
| --- | --- |

(j)

„priprava“ pomeni pripravljalne dejavnosti, kot so čiščenje, rezanje, lupljenje, obrezovanje in sušenje sadja in zelenjave, ne da bi ju pri tem predelali v predelano sadje in zelenjavo;

| (k) | „medpanožna osnova“ iz člena 103d(3)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 pomeni eno ali več dejavnosti, navedenih v členu 123(3)(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki jih odobri država članica in jih skupaj upravljata organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev in najmanj en drug akter v živilskopredelovalni in/ali distribucijski verigi; |
| --- | --- |

(k)

„medpanožna osnova“ iz člena 103d(3)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 pomeni eno ali več dejavnosti, navedenih v členu 123(3)(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki jih odobri država članica in jih skupaj upravljata organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev in najmanj en drug akter v živilskopredelovalni in/ali distribucijski verigi;

| (l) | „temeljni kazalnik“ pomeni kateri koli kazalnik, ki izraža stanje ali trend na začetku programskega obdobja in lahko zagotovi informacije, koristne:






  (i) | pri analizi začetnega stanja, da se uvede nacionalna strategija za trajnostne operativne programe ali operativni program, |
| --- | --- | --- |

(l)

„temeljni kazalnik“ pomeni kateri koli kazalnik, ki izraža stanje ali trend na začetku programskega obdobja in lahko zagotovi informacije, koristne:

(i)

pri analizi začetnega stanja, da se uvede nacionalna strategija za trajnostne operativne programe ali operativni program,

| (ii) | kot referenca, na podlagi katere se lahko ocenijo rezultati in vpliv nacionalne strategije ali operativnega programa, in/ali |
| --- | --- |

(ii)

kot referenca, na podlagi katere se lahko ocenijo rezultati in vpliv nacionalne strategije ali operativnega programa, in/ali

| (iii) | pri razlagi rezultatov in vpliva nacionalne strategije ali operativnega programa. |
| --- | --- |

(iii)

pri razlagi rezultatov in vpliva nacionalne strategije ali operativnega programa.

2.   Države članice opredelijo zadevne pravne osebe na njihovem ozemlju, ki morajo izpolnjevati zahteve člena 125b Uredbe (ES) št. 1234/2007 glede na njihove nacionalne pravne in upravne strukture. Sprejmejo lahko dopolnilna pravila o priznanju organizacij proizvajalcev in, če je ustrezno, tudi predpišejo določbe o jasno opredeljenih delih pravnih oseb za uporabo člena 125b Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Oddelek 2

Zahteve, ki veljajo za organizacije proizvajalcev

Člen 20

Seznam proizvodov

1.   Države članice priznajo organizacije proizvajalcev iz člena 125b Uredbe (ES) št. 1234/2007 v zvezi s proizvodom ali skupino proizvodov, navedeno v zahtevku za priznanje, na podlagi vseh odločitev, sprejetih v skladu s členom 125b(1)(c) navedene uredbe.

2.   Države članice priznajo le organizacije proizvajalcev v zvezi s proizvodi ali skupino proizvodov, ki so izključno namenjeni za predelavo, kadar je mogoče zagotoviti, da se takšni proizvodi dobavljajo za predelavo prek sistema dobavnih pogodb ali drugače.

Člen 21

Minimalno število članov

Države članice lahko pri določanju minimalnega števila članov organizacije proizvajalcev v skladu s členom 125b(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določijo, da če je vlagatelj zahtevka za priznanje v celoti ali delno sestavljen iz članov, ki so pravne osebe ali jasno opredeljeni deli pravnih oseb, sestavljenih iz proizvajalcev, se lahko minimalno število proizvajalcev izračuna na podlagi števila proizvajalcev, ki so povezani z vsako pravno osebo ali jasno opredeljenimi deli pravnih oseb.

Člen 22

Minimalno trajanje članstva

1.   Minimalno trajanje članstva proizvajalca ne sme biti krajše od enega leta.

2.   Izstop iz članstva se organizaciji sporoči pisno. Države članice določijo odpovedne roke, ki ne smejo biti daljši od šestih mesecev, in datume, ko začne izstop veljati.

Člen 23

Struktura in dejavnosti organizacij proizvajalcev

Države članice zagotovijo, da imajo organizacije proizvajalcev na voljo osebje, infrastrukturo in opremo, ki so potrebni za izpolnjevanje zahtev iz točke (c) prvega odstavka člena 122 in člena 125b(1)(e) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ter zagotavljajo bistvene funkcije, zlasti:

| (a) | poznavanje proizvodnje svojih članov, |
| --- | --- |

(a)

poznavanje proizvodnje svojih članov,

| (b) | zbiranje, razvrščanje, skladiščenje in pakiranje proizvodov svojih članov, |
| --- | --- |

(b)

zbiranje, razvrščanje, skladiščenje in pakiranje proizvodov svojih članov,

| (c) | poslovno vodenje in upravljanje proračuna ter |
| --- | --- |

(c)

poslovno vodenje in upravljanje proračuna ter

| (d) | centralizirano knjigovodstvo in sistem izstavljanja računov. |
| --- | --- |

(d)

centralizirano knjigovodstvo in sistem izstavljanja računov.

Člen 24

Vrednost ali obseg tržne proizvodnje

1.   Za namene člena 125b(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se vrednost ali obseg tržne proizvodnje izračuna na enaki podlagi kot vrednost tržne proizvodnje iz členov 50 in 51 te uredbe.

2.   Kadar imajo eden ali več članov organizacije proizvajalcev premalo preteklih podatkov o tržni proizvodnji za izvajanje odstavka 1, se lahko vrednost njihove tržne proizvodnje izračuna kot povprečje vrednosti njihove tržne proizvodnje v obdobju treh let, pred letom, v katerem je predložen zahtevek za priznanje in v katerem so člani zadevne organizacije proizvajalcev dejansko opravljali proizvodnjo.

Člen 25

Zagotavljanje tehničnih sredstev

Za namene člena 125b(1)(e) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se obravnava, da organizacija proizvajalcev, priznana za proizvod, ki zahteva zagotavljanje tehničnih sredstev, svoje obveznosti izpolni, če zagotovi ustrezno raven tehničnih sredstev sama, prek svojih članov ali odvisnih družb ali najame podizvajalce.

Člen 26

Glavne dejavnosti organizacij proizvajalcev

1.   Glavna dejavnost organizacije proizvajalcev zadeva koncentracijo ponudbe in dajanje proizvodov njenih članov, za katere je priznana, na trg.

2.   Organizacija proizvajalcev lahko proda proizvode proizvajalcev, ki niso člani organizacije proizvajalcev niti združenja organizacij proizvajalcev, če ima ta priznanje za navedene proizvode in je gospodarska vrednost navedene dejavnosti pod vrednostjo njene tržne proizvodnje, izračunane v skladu s členom 50.

3.   Trženje sadja in zelenjave, kupljenih neposredno od druge organizacije proizvajalcev, in proizvodov, za katere organizacija proizvajalcev ni priznana, se ne šteje za del dejavnosti organizacije proizvajalcev.

4.   Kadar se uporablja člen 50(9), se za zadevne odvisne družbe od 1. januarja 2012 smiselno uporablja odstavek 3 tega člena.

Člen 27

Najemanje podizvajalcev

1.   Dejavnosti, za katere lahko država članica v skladu s členom 125d Uredbe (ES) št. 1234/2007 najame podizvajalce, med drugim vključujejo zbiranje, skladiščenje, pakiranje in trženje proizvoda članov organizacije proizvajalcev.

2.   Najemanje podizvajalcev za dejavnosti organizacije proizvajalcev pomeni, da organizacija proizvajalcev sklene poslovni dogovor z drugim subjektom, vključno z enim ali več od svojih članov ali z odvisno družbo, za zagotavljanje zadevne dejavnosti. Kljub temu je organizacija proizvajalcev še vedno odgovorna za zagotavljanje izvajanja te dejavnosti ter celotnega upravljavskega nadzora in nadzora nad poslovnim dogovorom za zagotavljanje dejavnosti.

Člen 28

Nadnacionalne organizacije proizvajalcev

1.   Sedež nadnacionalne organizacije proizvajalcev je v državi članici, v kateri ima organizacija večja kmetijska gospodarstva ali znatno število članov in/ali dosega pomembno raven tržne proizvodnje.

2.   Država članica, v kateri je sedež nadnacionalne organizacije proizvajalcev, je odgovorna za:

| (a) | priznanje nadnacionalne organizacije proizvajalcev, |
| --- | --- |

(a)

priznanje nadnacionalne organizacije proizvajalcev,

| (b) | odobritev operativnega programa nadnacionalne organizacije proizvajalcev, |
| --- | --- |

(b)

odobritev operativnega programa nadnacionalne organizacije proizvajalcev,

| (c) | vzpostavitev potrebnega upravnega sodelovanja z drugimi državami članicami, v katerih imajo člani sedež, v zvezi z izpolnjevanjem pogojev za priznanje ter s sistemom pregledov in sankcij. Te druge države članice so dolžne v razumnem roku nuditi vso potrebno pomoč državi članici, v kateri je sedež, in |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev potrebnega upravnega sodelovanja z drugimi državami članicami, v katerih imajo člani sedež, v zvezi z izpolnjevanjem pogojev za priznanje ter s sistemom pregledov in sankcij. Te druge države članice so dolžne v razumnem roku nuditi vso potrebno pomoč državi članici, v kateri je sedež, in

| (d) | na zahtevo ostalih držav članic zagotavljanje vse ustrezne dokumentacije, ki je prevedena v uradni jezik držav članic, ki predložijo zahtevek, vključno z vso veljavno zakonodajo, ki je na voljo drugim državam članicam, v katerih imajo člani sedež. |
| --- | --- |

(d)

na zahtevo ostalih držav članic zagotavljanje vse ustrezne dokumentacije, ki je prevedena v uradni jezik držav članic, ki predložijo zahtevek, vključno z vso veljavno zakonodajo, ki je na voljo drugim državam članicam, v katerih imajo člani sedež.

Člen 29

Združitev organizacij proizvajalcev

1.   Če se organizacije proizvajalcev združijo, organizacija proizvajalcev, ki nastane z združitvijo, nadomesti združene organizacije proizvajalcev. Nova pravna oseba prevzame pravice in obveznosti združene skupine proizvajalcev.

Nova združena pravna oseba lahko izvaja te programe vzporedno in ločeno do 1. januarja leta, ki sledi združitvi, ali združi operativne programe od trenutka združitve. Operativni programi se združijo v skladu s členoma 66 in 67.

2.   Države članice lahko z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 1 dovolijo organizacijam proizvajalcev, ki za to zaprosijo z ustrezno utemeljenimi razlogi, da vzporedno izvajajo ločene operativne programe, dokler se naravno ne zaključijo.

Člen 30

Člani, ki niso proizvajalci

1.   Države članice lahko določijo, ali in pod kakšnimi pogoji je lahko fizična ali pravna oseba, ki ni proizvajalec, sprejeta za člana organizacije proizvajalcev.

2.   Države članice pri določitvi pogojev iz odstavka 1 zagotovijo zlasti skladnost s točko (a)(iii) prvega odstavka člena 122 in členom 125a(3)(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

3.   Fizične ali pravne osebe iz odstavka 1:

| (a) | se ne upoštevajo v merilih za priznanje; |
| --- | --- |

(a)

se ne upoštevajo v merilih za priznanje;

| (b) | ne morejo biti neposredno vključene v ukrepe, ki jih financira Unija. |
| --- | --- |

(b)

ne morejo biti neposredno vključene v ukrepe, ki jih financira Unija.

Države članice lahko v skladu s pogoji iz odstavka 2 fizičnim ali pravnim osebam omejijo ali prepovejo pravico do glasovanja o odločitvah v zvezi z operativnimi skladi.

Člen 31

Demokratični nadzor organizacij proizvajalcev

1.   Države članice sprejmejo vse ukrepe, ki jih štejejo za nujne, za preprečitev zlorabe moči ali vpliva enega ali več članov v zvezi z upravljanjem in delovanjem organizacije proizvajalcev, kar vključuje glasovalne pravice.

2.   Kadar je organizacija proizvajalcev jasno opredeljen del navedene pravne osebe, lahko države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi se omejijo ali prepovejo pooblastila pravne osebe za spremembo, odobritev ali zavrnitev odločitev organizacije proizvajalcev.

Oddelek 3

Združenja organizacij proizvajalcev

Člen 32

Pravila o organizacijah proizvajalcev, ki se uporabljajo za združenja organizacij proizvajalcev

Za združenja organizacij proizvajalcev se smiselno uporabljajo člen 22, člen (26)(3) ter člena 27 in 31. Kadar združenja organizacij proizvajalcev izvajajo dejavnosti prodaje, se smiselno uporablja člen 26(2).

Člen 33

Priznanje združenj organizacij proizvajalcev

1.   Države članice lahko priznajo le združenja organizacij proizvajalcev iz člena 125c Uredbe (ES) št. 1234/2007 v zvezi z dejavnostjo ali dejavnostmi glede proizvoda ali skupine proizvodov, ki so navedeni v zahtevku za priznanje.

2.   Združenje organizacij proizvajalcev je mogoče priznati na podlagi člena 125c Uredbe (ES) št. 1234/2007, pri čemer se izvajajo vse dejavnosti organizacije proizvajalcev, čeprav trženje zadevnih proizvodov še naprej izvajajo njeni člani.

Člen 34

Člani združenj organizacij proizvajalcev, ki niso organizacije proizvajalcev

1.   Države članice lahko določijo, ali in pod kakšnimi pogoji je lahko fizična ali pravna oseba, ki ni priznana organizacija proizvajalcev, sprejeta za člana združenja organizacij proizvajalcev.

2.   Člani priznanega združenja organizacij proizvajalcev, ki niso priznane organizacije proizvajalcev:

| (a) | se ne upoštevajo v merilih za priznanje, |
| --- | --- |

(a)

se ne upoštevajo v merilih za priznanje,

| (b) | ne morejo biti neposredno vključene v ukrepe, ki jih financira Unija. |
| --- | --- |

(b)

ne morejo biti neposredno vključene v ukrepe, ki jih financira Unija.

Države članice lahko odobrijo, omejijo ali prepovejo pravico teh članov do glasovanja o odločitvah v zvezi z operativnimi programi.

Člen 35

Nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev

1.   Sedež nadnacionalnega združenja organizacij proizvajalcev je v državi članici, v kateri ima organizacija znatna kmetijska gospodarstva ali znatno število članov in/ali dosega pomembno raven tržne proizvodnje.

2.   Država članica, v kateri je sedež nadnacionalnega združenja organizacij proizvajalcev, je odgovorna za:

| (a) | priznanje združenja; |
| --- | --- |

(a)

priznanje združenja;

| (b) | po potrebi odobritev operativnega programa združenja; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi odobritev operativnega programa združenja;

| (c) | vzpostavitev potrebnega upravnega sodelovanja z drugimi državami članicami, v katerih imajo pridružene organizacije sedež, v zvezi z izpolnjevanjem pogojev za priznanje ter s sistemom pregledov in sankcij. Te druge države članice so dolžne nuditi vso potrebno pomoč državi članici, v kateri je sedež, in |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev potrebnega upravnega sodelovanja z drugimi državami članicami, v katerih imajo pridružene organizacije sedež, v zvezi z izpolnjevanjem pogojev za priznanje ter s sistemom pregledov in sankcij. Te druge države članice so dolžne nuditi vso potrebno pomoč državi članici, v kateri je sedež, in

| (d) | na zahtevo ostalih držav članic zagotavljanje vse ustrezne dokumentacije, ki je prevedena v uradni jezik držav članic, ki predložijo zahtevek, vključno z vso veljavno zakonodajo, ki je na voljo drugim državam članicam, v katerih imajo člani sedež. |
| --- | --- |

(d)

na zahtevo ostalih držav članic zagotavljanje vse ustrezne dokumentacije, ki je prevedena v uradni jezik držav članic, ki predložijo zahtevek, vključno z vso veljavno zakonodajo, ki je na voljo drugim državam članicam, v katerih imajo člani sedež.

Oddelek 4

Skupine proizvajalcev

Člen 36

Predložitev načrtov za priznanje

1.   Pravna oseba ali jasno opredeljen del pravne osebe predloži načrt za priznanje iz člena 125e(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 pristojnemu organu države članice, v kateri je sedež pravne osebe.

2.   Države članice določijo:

| (a) | minimalne zahteve, ki jih mora izpolnjevati pravna oseba ali jasno opredeljen del pravne osebe, da lahko predloži načrt za priznanje, |
| --- | --- |

(a)

minimalne zahteve, ki jih mora izpolnjevati pravna oseba ali jasno opredeljen del pravne osebe, da lahko predloži načrt za priznanje,

| (b) | pravila za sestavo, vsebino in izvedbo načrtov za priznanje, |
| --- | --- |

(b)

pravila za sestavo, vsebino in izvedbo načrtov za priznanje,

| (c) | obdobje, v katerem je nekdanjemu članu organizacije proizvajalcev prepovedano pridružiti se skupini proizvajalcev, potem ko je zapustil organizacijo proizvajalcev, v zvezi s proizvodi, za katere je bila priznana organizacija proizvajalcev, in |
| --- | --- |

(c)

obdobje, v katerem je nekdanjemu članu organizacije proizvajalcev prepovedano pridružiti se skupini proizvajalcev, potem ko je zapustil organizacijo proizvajalcev, v zvezi s proizvodi, za katere je bila priznana organizacija proizvajalcev, in

| (d) | upravne postopke za odobritev, spremljanje in izpolnjevanje načrtov za priznanje. |
| --- | --- |

(d)

upravne postopke za odobritev, spremljanje in izpolnjevanje načrtov za priznanje.

Člen 37

Vsebina načrtov za priznanje

Osnutek načrta za priznanje vsebuje vsaj:

| (a) | opis začetnega stanja, zlasti kar zadeva število članov proizvajalcev, pri čemer se navedejo podrobnosti o članih, proizvodnji, vključno z vrednostjo tržne proizvodnje, trženju in infrastrukturi, ki je na voljo skupini proizvajalcev, vključno z infrastrukturo, ki je v lasti posameznih članov skupine proizvajalcev, |
| --- | --- |

(a)

opis začetnega stanja, zlasti kar zadeva število članov proizvajalcev, pri čemer se navedejo podrobnosti o članih, proizvodnji, vključno z vrednostjo tržne proizvodnje, trženju in infrastrukturi, ki je na voljo skupini proizvajalcev, vključno z infrastrukturo, ki je v lasti posameznih članov skupine proizvajalcev,

| (b) | predlagani datum za začetek izvajanja načrta in njegovo trajanje, ki ne presega pet let, ter |
| --- | --- |

(b)

predlagani datum za začetek izvajanja načrta in njegovo trajanje, ki ne presega pet let, ter

| (c) | dejavnosti in naložbe, ki jih je treba izvesti, da se doseže priznanje. |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti in naložbe, ki jih je treba izvesti, da se doseže priznanje.

Člen 38

Odobritev načrtov za priznanje

1.   Pristojni organ države članice odloči o osnutku načrta za priznanje v treh mesecih od prejema načrta, ki mu je priložena vsa dodatna dokumentacija. Države članice lahko zagotovijo krajše roke.

2.   Države članice lahko sprejmejo dodatna pravila glede upravičenosti dejavnosti in izdatkov na podlagi načrtov za priznanje, vključno s pravili glede upravičenosti do naložb, da bi skupine proizvajalcev izpolnile zahteve meril za priznanje organizacij proizvajalcev iz člena 125b(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

3.   Po preverjanjih skladnosti iz člena 111 lahko pristojni organ države članice:

| (a) | sprejme načrt in podeli začasno priznanje; |
| --- | --- |

(a)

sprejme načrt in podeli začasno priznanje;

| (b) | zahteva spremembe načrta; |
| --- | --- |

(b)

zahteva spremembe načrta;

| (c) | zavrne načrt. |
| --- | --- |

(c)

zavrne načrt.

Sprejet je lahko le načrt, ki vključuje spremembe, zahtevane na podlagi točke (b).

Pristojni organ države članice o svoji odločitvi obvesti pravno osebo ali jasno opredeljen del pravne osebe.

Člen 39

Izvedba načrtov za priznanje

1.   Načrt za priznanje se izvaja v letnih obdobjih z začetkom 1. januarja. Države članice lahko skupinam proizvajalcev dovolijo, da letna obdobja razdelijo na polletna obdobja.

Za prvo leto izvajanja se v skladu s predlaganim datumom iz člena 37(b) načrt za priznanje začne izvajati:

| (a) | 1. januarja po datumu, ko ga sprejme pristojni organ države članice, ali |
| --- | --- |

(a)

1. januarja po datumu, ko ga sprejme pristojni organ države članice, ali

| (b) | prvi koledarski dan po datumu sprejetja. |
| --- | --- |

(b)

prvi koledarski dan po datumu sprejetja.

Prvo leto izvajanja načrta za priznanje se v vsakem primeru konča 31. decembra istega leta.

2.   Države članice določijo pogoje, pod katerimi lahko skupine proizvajalcev med izvajanjem zaprosijo za spremembo načrta. Te prošnje so opremljene z ustrezno dodatno dokumentacijo.

Države članice določijo pogoje, pod katerimi se načrti za priznanje lahko spremenijo v letnem ali polletnem obdobju brez predhodne odobritve s strani pristojnega organa države članice. Te spremembe izpolnjujejo pogoje za dodelitev pomoči le, če jih skupina proizvajalcev nemudoma sporoči pristojnemu organu države članice.

3.   Pristojni organ države članice odloči o spremembi načrta v treh mesecih od prejema prošnje za spremembo, potem ko preveri predloženo utemeljitev. Če v navedenem roku ni sprejeta nobena odločitev o prošnji za spremembo, se šteje, da je bila prošnja zavrnjena. Države članice lahko zagotovijo krajše roke.

Člen 40

Zahtevki za priznanje organizacije proizvajalcev

1.   Skupine proizvajalcev, ki izvajajo načrt za priznanje, lahko kadar koli vložijo zahtevek za priznanje na podlagi člena 125b Uredbe (ES) št. 1234/2007. Takšni zahtevki se v vsakem primeru predložijo pred koncem prehodnega obdobja iz člena 125e(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

2.   Po datumu, ko je tak zahtevek vložen, lahko zadevna skupina predloži osnutek operativnega programa v skladu s členom 63.

Člen 41

Glavne dejavnosti skupin proizvajalcev

1.   Glavna dejavnost skupine proizvajalcev zadeva koncentracijo ponudbe in dajanje proizvodov njenih članov, za katere je priznana, na trg.

2.   Skupina proizvajalcev lahko proda proizvode proizvajalcev, ki niso člani skupine proizvajalcev, če ima ta priznanje za navedene proizvode in je gospodarska vrednost navedene dejavnosti pod vrednostjo tržne proizvodnje lastnih članov skupine proizvajalcev in članov drugih skupin proizvajalcev.

Člen 42

Vrednost tržne proizvodnje

1.   Člen 50(1) do (4) in (7) ter prvi stavek odstavka 6 navedenega člena se smiselno uporabljajo za skupine proizvajalcev.

2.   Kadar je zmanjšanje vrednosti tržne proizvodnje v vrednosti vsaj 35 % posledica vzrokov, ki so državi članici primerno utemeljeni ter ki niso predmet odgovornosti in nadzora skupine proizvajalcev, skupna vrednost tržne proizvodnje ne sme biti manjša od 65 % skupne vrednosti, navedene v prejšnjem zahtevku ali zahtevkih za pomoč, ki zajemajo najnovejše letno obdobje, kot je preverila država članica, in če tega ni storila, vrednosti, prvotno navedene v odobrenem načrtu za priznanje.

3.   Vrednost tržne proizvodnje se izračuna na podlagi zakonodaje, ki se uporablja v obdobju, za katero se zahteva pomoč.

Člen 43

Financiranje načrtov za priznanje

1.   Višine pomoči iz člena 103a(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se v zvezi s tržno proizvodnjo, ki presega 1 000 000 EUR, zmanjšajo za polovico.

2.   Pomoč iz člena 103a(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 je omejena z zgornjo mejo 1 000 000 EUR na letno obdobje za vsako skupino proizvajalcev.

3.   Pomoč iz člena 103a(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se izplača:

| (a) | v letnih ali polletnih obrokih na koncu vsakega letnega ali polletnega obdobja za izvajanje načrta za priznanje ali |
| --- | --- |

(a)

v letnih ali polletnih obrokih na koncu vsakega letnega ali polletnega obdobja za izvajanje načrta za priznanje ali

| (b) | v obrokih, ki pokrivajo del letnega obdobja, če se načrt začne med letnim obdobjem ali se priznanje v skladu s členom 125b Uredbe (ES) št. 1234/2007 izda pred koncem letnega obdobja. V tem primeru se zgornja meja iz odstavka 2 tega člena sorazmerno zmanjša. |
| --- | --- |

(b)

v obrokih, ki pokrivajo del letnega obdobja, če se načrt začne med letnim obdobjem ali se priznanje v skladu s členom 125b Uredbe (ES) št. 1234/2007 izda pred koncem letnega obdobja. V tem primeru se zgornja meja iz odstavka 2 tega člena sorazmerno zmanjša.

Za izračun zneska obrokov lahko države članice kot podlago uporabijo tržno proizvodnjo obdobja, ki ni enako obdobju, za katero se plača obrok, kadar pregledi to zahtevajo. Razlika med obdobjema je manjša kot dejansko zadevno obdobje.

4.   Menjalni tečaj, ki se uporablja za zneske iz odstavkov 1 in 2, je najnovejši tečaj, ki ga objavi Evropska centralna banka pred prvim dnem obdobja, za katero je odobrena zadevna pomoč.

Člen 44

Pomoč za naložbe, ki se zahtevajo za priznanje

Naložbe, povezane z izvajanjem načrta za priznanje iz člena 37(c) te uredbe, za katere je pomoč zagotovljena s členom 103a(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007, se financirajo sorazmerno glede na njihovo uporabo za proizvode članov skupine proizvajalcev, za katere se odobri predhodno priznanje.

Naložbe, ki bi lahko izkrivile konkurenco v zvezi z drugimi gospodarskimi dejavnostmi skupine proizvajalcev, se izključijo iz pomoči Unije.

Člen 45

Zahtevek za pomoč

1.   Skupina proizvajalcev za pomoč iz člena 103a(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 v treh mesecih po koncu vsakega letnega ali polletnega obdobja iz člena 43(3) te uredbe predloži en sam zahtevek. Zahtevek vključuje izjavo o vrednosti tržne proizvodnje za obdobje, za katero se zahteva pomoč.

2.   Zahtevke za pomoč, ki zajemajo polletna obdobja, je mogoče predložiti le, če se načrt za priznanje razdeli na polletna obdobja iz člena 39(1). Vsakemu zahtevku za pomoč se priloži pisna izjava skupine proizvajalcev, da ta skupina:

| (a) | izpolnjuje in bo izpolnjevala določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007 in določbe te uredbe ter |
| --- | --- |

(a)

izpolnjuje in bo izpolnjevala določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007 in določbe te uredbe ter

| (b) | se ni financirala, se ne financira in se ne bo financirala neposredno ali posredno z dvojnimi sredstvi Unije ali nacionalnimi sredstvi glede dejavnosti iz svojega načrta za priznanje, za katere se dodeljuje financiranje Unije v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(b)

se ni financirala, se ne financira in se ne bo financirala neposredno ali posredno z dvojnimi sredstvi Unije ali nacionalnimi sredstvi glede dejavnosti iz svojega načrta za priznanje, za katere se dodeljuje financiranje Unije v skladu s to uredbo.

3.   Države članice določijo rok za izplačilo pomoči, ki ne sme biti daljši od šest mesecev po prejemu zahtevka.

Člen 46

Upravičenost

Države članice ocenijo upravičenost skupin proizvajalcev do pomoči na podlagi te uredbe ob upoštevanju pogojev in datuma morebitne prejšnje dodelitve javne pomoči organizacijam ali skupinam proizvajalcev, iz katerih izhajajo člani zadevne skupine proizvajalcev, ter morebitnih premikov članov med organizacijami proizvajalcev in skupinami proizvajalcev, da bi ugotovile, ali je pomoč ustrezno utemeljena.

Člen 47

Prispevek Unije

1.   Prispevek Unije k pomoči iz člena 103a(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 znaša:

| (a) | 75 % za regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja, in |
| --- | --- |

(a)

75 % za regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja, in

| (b) | 50 % za druge regije. |
| --- | --- |

(b)

50 % za druge regije.

Preostanek pomoči plača država članica v obliki pavšalnega plačila. Zahtevku za pomoč ni treba priložiti dokazila o uporabi pomoči.

2.   Prispevek Unije k pomoči iz člena 103a(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007, izražen v nepovratnih kapitalskih sredstvih ali ekvivalentu nepovratnih kapitalskih sredstev, ne presega naslednjih odstotkov upravičenih stroškov naložb:

| (a) | 50 % za regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja, in |
| --- | --- |

(a)

50 % za regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja, in

| (b) | 30 % za druge regije. |
| --- | --- |

(b)

30 % za druge regije.

Zadevne države članice se obvežejo, da bodo prispevale vsaj 5 % upravičenih stroškov naložb.

Prejemniki pomoči za upravičene stroške naložb plačajo vsaj:

| (a) | 25 % za regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja, in |
| --- | --- |

(a)

25 % za regije, upravičene na podlagi konvergenčnega cilja, in

| (b) | 45 % za druge regije. |
| --- | --- |

(b)

45 % za druge regije.

Člen 48

Združitve

1.   Pomoč iz člena 103a(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 lahko prejmejo ali še naprej prejemajo skupine proizvajalcev, ki jim je bilo izdano začasno priznanje in ki so nastale z združitvijo ene ali več skupin proizvajalcev, ki jim je bilo izdano začasno priznanje.

2.   Za izračun pomoči, ki se plača v skladu z odstavkom 1, organizacija proizvajalcev, nastala z združitvijo, nadomesti skupine, ki so se združile.

3.   Če se združita dve ali več skupin proizvajalcev, nova pravna oseba prevzame pravice in obveznosti skupine proizvajalcev, ki ji je bilo prvi izdano začasno priznanje.

4.   Če se skupina proizvajalcev, ki ji je bilo izdano začasno priznanje, združi s priznano organizacijo proizvajalcev, nastala pravna oseba ni več upravičena do začasnega priznanja kot skupina proizvajalcev niti do pomoči iz člena 103a(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Nastala pravna oseba se še naprej obravnava kot priznana organizacija proizvajalcev, če upošteva veljavne zahteve. Organizacije proizvajalcev po potrebi zahtevajo spremembo operativnega programa in v ta namen se smiselno uporablja člen 29.

Vendar so ukrepi, ki jih izvajajo skupine proizvajalcev pred takšno združitvijo, še naprej upravičeni pod pogoji iz načrta za priznanje.

Člen 49

Posledice priznanja

1.   Pomoč iz člena 103a(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se ustavi, takoj ko se izda priznanje.

2.   Kadar se predloži operativni program v skladu s to uredbo, zadevna država članica zagotovi, da se ukrepi, ki so določeni v načrtu za priznanje, ne financirajo dvakrat.

3.   Naložbe, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč iz člena 103a(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, se lahko prenesejo na operativne programe, če izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.

4.   Države članice določijo obdobje z začetkom po izvedbi načrta za priznanje, v okviru katerega se skupina proizvajalcev prizna kot organizacija proizvajalcev. Obdobje ne presega štirih mesecev.

POGLAVJE II

Operativni skladi in operativni programi

Oddelek 1

Vrednost tržne proizvodnje

Člen 50

Osnova za izračun

1.   Vrednost tržne proizvodnje za organizacijo proizvajalcev se izračuna na podlagi proizvodnje same organizacije proizvajalcev in njenih članov, ki so proizvajalci, vključuje pa zgolj proizvodnjo tistega sadja in zelenjave, za katero je organizacija proizvajalcev priznana. Vrednost tržne proizvodnje lahko vključuje sadje in zelenjavo, za katera ni treba, da ustrezata tržnim standardom, če se ti standardi v skladu s členom 4 ne uporabljajo.

2.   Vrednost tržne proizvodnje obsega proizvodnjo članov, ki zapuščajo organizacijo proizvajalcev ali pristopajo k njej. Države članice določijo pogoje, da se izognejo dvojnemu obračunu.

3.   Vrednost tržne proizvodnje ne vključuje vrednosti predelanega sadja in zelenjave ali katerih koli drugih proizvodov, ki niso proizvodi iz sektorja sadja in zelenjave.

Vendar se vrednost tržne proizvodnje sadja in zelenjave, namenjenih predelavi, ki sta bila predelana v enega od proizvodov predelanega sadja in zelenjave s seznama v delu X Priloge I k Uredbi (ES) št. 1234/2007 ali v kateri koli drug predelan proizvod, naveden v tem členu in podrobneje opisan v Prilogi VI k tej uredbi, bodisi s strani organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev ali njihovih članov, ki so proizvajalci, ali s strani hčerinskih podjetij iz odstavka 9 tega člena, bodisi s strani njih samih ali prek zunanjih izvajalcev, izračuna kot pavšalni znesek v odstotkih fakturirane vrednosti teh predelanih proizvodov. Pavšalni znesek znaša:

| (a) | 53 % pri sadnih sokovih; |
| --- | --- |

(a)

53 % pri sadnih sokovih;

| (b) | 73 % pri zgoščenih sokovih; |
| --- | --- |

(b)

73 % pri zgoščenih sokovih;

| (c) | 77 % pri paradižnikovem koncentratu; |
| --- | --- |

(c)

77 % pri paradižnikovem koncentratu;

| (d) | 62 % pri zamrznjenem sadju in zelenjavi; |
| --- | --- |

(d)

62 % pri zamrznjenem sadju in zelenjavi;

| (e) | 48 % pri konzerviranem sadju in zelenjavi; |
| --- | --- |

(e)

48 % pri konzerviranem sadju in zelenjavi;

| (f) | 70 % pri konzerviranih gobah rodu Agaricus; |
| --- | --- |

(f)

70 % pri konzerviranih gobah rodu Agaricus;

| (g) | 81 % pri sadju, začasno konzerviranem v slanici; |
| --- | --- |

(g)

81 % pri sadju, začasno konzerviranem v slanici;

| (h) | 81 % pri suhem sadju; |
| --- | --- |

(h)

81 % pri suhem sadju;

| (i) | 27 % pri drugem predelanem sadju in zelenjavi; |
| --- | --- |

(i)

27 % pri drugem predelanem sadju in zelenjavi;

| (j) | 12 % pri predelanih aromatičnih zeliščih; |
| --- | --- |

(j)

12 % pri predelanih aromatičnih zeliščih;

| (k) | 41 % pri papriki v prahu. |
| --- | --- |

(k)

41 % pri papriki v prahu.

4.   Države članice lahko organizacijam proizvajalcev omogočijo, da vrednost stranskih proizvodov vključijo v vrednost tržne proizvodnje.

5.   Vrednost tržne proizvodnje vključuje vrednost umika proizvodov s trga v skladu s členom 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ocenjeno na podlagi povprečne cene teh proizvodov, ki jih trži organizacija proizvajalcev, v prejšnjem referęnčnem obdobju.

6.   V vrednost tržne proizvodnje se všteje samo proizvodnja organizacije proizvajalcev in/ali njenih članov, ki so proizvajalci, ki jo trži ta organizacija proizvajalcev. Proizvodnja članov organizacije proizvajalcev, ki so proizvajalci, ki jo trži druga organizacija proizvajalcev, ki jo je določila njihova organizacija, v skladu s členom 125a(2)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1234/2007, se vključi v vrednost tržne proizvodnje druge organizacije proizvajalcev.

7.   Tržna proizvodnja sadja in zelenjave se fakturira na stopnji „franko organizacija proizvajalcev“, kjer je to primerno, kot proizvod s seznama v delu IX Priloge I k Uredbi (ES) št. 1234/2007, ki je pripravljen in pakiran, pri čemer so izključeni:

| (a) | DDV; |
| --- | --- |

(a)

DDV;

| (b) | interni stroški prevoza, kadar je razdalja med centraliziranimi prevzemnimi ali pakirnimi točkami organizacije proizvajalcev in distribucijsko točko organizacije proizvajalcev precejšnja. Države članice določijo znižanja, ki se uporabijo za fakturirano vrednost proizvodov, fakturiranih v različnih fazah obdelave ali dostave ali prevoza, in v svojih nacionalnih strategijah ustrezno utemeljijo, katera razdalja se šteje kot precejšnja. |
| --- | --- |

(b)

interni stroški prevoza, kadar je razdalja med centraliziranimi prevzemnimi ali pakirnimi točkami organizacije proizvajalcev in distribucijsko točko organizacije proizvajalcev precejšnja. Države članice določijo znižanja, ki se uporabijo za fakturirano vrednost proizvodov, fakturiranih v različnih fazah obdelave ali dostave ali prevoza, in v svojih nacionalnih strategijah ustrezno utemeljijo, katera razdalja se šteje kot precejšnja.

8.   Vrednost tržne proizvodnje se lahko izračuna tudi na stopnji franko združenje organizacij proizvajalcev in na isti podlagi, kot je določeno v odstavku 7.

9.   Vrednost tržne proizvodnje se lahko izračuna tudi na stopnji franko odvisne družbe na enaki podlagi kot v odstavku 7, če imajo najmanj 90 % kapitala odvisne družbe v lasti:

| (a) | ena ali več organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev; in/ali |
| --- | --- |

(a)

ena ali več organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev; in/ali

| (b) | odvisno od odobritve držav članic, člani organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev, ki so proizvajalci, če to prispeva k doseganju ciljev iz točke (c) prvega odstavka člena 122 in člena 125b(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(b)

odvisno od odobritve držav članic, člani organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev, ki so proizvajalci, če to prispeva k doseganju ciljev iz točke (c) prvega odstavka člena 122 in člena 125b(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

10.   V primeru najemanja podizvajalcev se vrednost tržne proizvodnje izračuna na stopnji franko organizacija proizvajalcev in vključuje dodano ekonomsko vrednost dejavnosti, ki jo organizacija proizvajalcev odda v zunanje izvajanje svojim članom, tretjim strankam ali drugi odvisni družbi, ki ni navedena v odstavku 9.

11.   Če je zmanjšanje proizvodnje posledica podnebnih razmer ali bolezni živali ali rastlin ali napadov škodljivcev, se lahko vsaka odškodnina na podlagi zavarovanja, ki se prejme v zvezi z ukrepi zavarovanja pridelkov iz oddelka 6 poglavja III ali enakovrednimi ukrepi, ki jih izvaja organizacija proizvajalcev, zaradi teh razlogov, vključi v vrednost tržne proizvodnje.

Člen 51

Referenčno obdobje

1.   Letna zgornja meja pomoči iz člena 103d(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se izračuna vsako leto na podlagi vrednosti tržne proizvodnje med 12-mesečnim referenčnim obdobjem, ki ga določijo države članice.

2.   Referenčno obdobje države članice določijo za vsako organizacijo proizvajalcev kot:

| (a) | 12-mesečno obdobje, ki se začne najpozneje s 1. januarjem tri leta pred letom, za katero se zaprosi pomoč, in se zaključi najpozneje 31. decembra v letu pred letom, za katero se zaprosi pomoč; ali |
| --- | --- |

(a)

12-mesečno obdobje, ki se začne najpozneje s 1. januarjem tri leta pred letom, za katero se zaprosi pomoč, in se zaključi najpozneje 31. decembra v letu pred letom, za katero se zaprosi pomoč; ali

| (b) | povprečna vrednost treh zaporednih 12-mesečnih obdobij, ki se začnejo najpozneje s 1. januarjem pet let pred letom, za katero se zaprosi pomoč, in se zaključijo najpozneje 31. decembra v letu pred letom, za katero se zaprosi pomoč. |
| --- | --- |

(b)

povprečna vrednost treh zaporednih 12-mesečnih obdobij, ki se začnejo najpozneje s 1. januarjem pet let pred letom, za katero se zaprosi pomoč, in se zaključijo najpozneje 31. decembra v letu pred letom, za katero se zaprosi pomoč.

3.   12-mesečno obdobje je obračunsko obdobje za zadevno organizacijo proizvajalcev.

Metodologija za določitev referenčnega obdobja se med izvajanjem operativnega programa ne spreminja, razen v primerno upravičenih okoliščinah.

4.   Kadar se vrednosti pridelkov znižajo za vsaj 35 % iz vzrokov, ki niso pod vplivom in nadzorom organizacije proizvajalcev, se šteje, da vrednost tržne proizvodnje tega pridelka predstavlja 65 % njegove vrednosti v predhodnem referenčnem obdobju.

Organizacija proizvajalcev pristojnemu organu zadevne države članice utemelji razloge iz prvega pododstavka.

5.   Kadar imajo pred kratkim priznane organizacije proizvajalcev premalo preteklih podatkov o tržni proizvodnji za namene izvajanja odstavka 2, se vrednost tržne proizvodnje lahko šteje kot vrednost tržne proizvodnje, ki jo zagotovi organizacija proizvajalcev z namenom priznanja.

Prvi pododstavek se smiselno uporablja za nove člane organizacije proizvajalcev, ki se prvič pridružijo organizaciji proizvajalcev.

6.   Države članice sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za zbiranje informacij o vrednosti tržne proizvodnje organizacij proizvajalcev, ki niso predložile operativnih programov.

7.   Vrednost tržne proizvodnje za referenčno obdobje se z odstopanjem od odstavkov 1 do 6 izračuna na podlagi zakonodaje, veljavne v tem referenčnem obdobju.

Vendar se za operativne programe, odobrene do 20. januarja 2010, vrednost tržne proizvodnje za obdobje do leta 2007 izračuna na podlagi zakonodaje, ki velja v referenčnem obdobju, medtem ko se vrednost tržne proizvodnje za obdobje od leta 2008 dalje izračuna na podlagi zakonodaje, veljavne v letu 2008.

Za operativne programe, odobrene po 20. januarju 2010, se vrednost tržne proizvodnje za obdobje od leta 2008 dalje izračuna na podlagi zakonodaje, ki velja v času, ko je bil odobren operativni program.

Oddelek 2

Operativni skladi

Člen 52

Upravljanje

Države članice zagotovijo, da se operativni skladi upravljajo tako, da lahko zunanja revizija letno ugotavlja, preverja in potrjuje njihove odhodke in prihodke.

Člen 53

Financiranje operativnih skladov

1.   Finančne prispevke v operativni sklad iz člena 103b(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določi organizacija proizvajalcev.

2.   Vsi proizvajalci so upravičeni do sredstev operativnega sklada in vsi proizvajalci imajo možnost demokratičnega sodelovanja pri odločitvah v zvezi z uporabo operativnega sklada organizacije proizvajalcev in finančnih prispevkov v operativni sklad.

Člen 54

Sporočanje ocenjenega zneska

1.   Organizacije proizvajalcev sporočijo svoji državi članici ocenjene zneske prispevka Unije in prispevka svojih članov ter organizacije proizvajalcev v operativne sklade za naslednje leto najpozneje do 15. septembra, skupaj z operativnimi programi ali zahtevami za odobritev predlogov sprememb.

Države članice lahko določijo poznejši datum od 15. septembra.

2.   Osnova za izračun ocenjenega zneska operativnih skladov so operativni programi in vrednost tržne proizvodnje. Izračun se razdeli med stroške za ukrepe preprečevanja in upravljanja kriz ter druge ukrepe.

Oddelek 3

Operativni programi

Člen 55

Nacionalna strategija

1.   Celotna struktura in vsebina nacionalne strategije iz člena 103f(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se določi v skladu s smernicami iz Priloge VII. Vključujeta lahko regionalne elemente.

Nacionalna strategija vključuje vse odločitve in določbe, ki jih je sprejela država članica pri uporabi oddelkov I in Ia poglavja II naslova II dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 in tega naslova.

2.   Nacionalna strategija se, vključno z vključitvijo nacionalnega okvira iz člena 103f(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, določi pred predložitvijo osnutkov operativnih programov za vsako leto. Nacionalni okvir se vključi po tem, ko se je predložil Komisiji in se po potrebi spremenil, v skladu z drugim pododstavkom člena 103f(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

3.   Analiza začetnega stanja bo del postopka priprave nacionalne strategije, za njeno izvajanje pa so odgovorne države članice. Določa in ocenjuje potrebe, ki jih je treba izpolniti, razvrstitev potreb glede na prednostne naloge, opredelitev ciljev, ki jih je treba doseči z operativnimi programi za izpolnitev teh prednostnih potreb, pričakovane rezultate in količinsko opredeljene cilje, ki jih je treba doseči glede na začetno stanje, ter določitev najprimernejših instrumentov in ukrepov za doseganje teh ciljev.

4.   Države članice zagotovijo tudi spremljanje in vrednotenje nacionalne strategije ter njeno izvajanje prek operativnih programov.

Nacionalna strategija se lahko spremeni, zlasti ob upoštevanju spremljanja in vrednotenja. Takšne spremembe se opravijo pred predložitvijo osnutka operativnih programov v zadevnem letu.

5.   Države članice v nacionalni strategiji določijo najvišje odstotke sredstev, ki se lahko porabijo za vsak posamezen ukrep in/ali vrsto ukrepa in/ali izdatek, da se zagotovi ustrezno ravnovesje med različnimi ukrepi.

Člen 56

Nacionalni okvir za okoljske ukrepe

1.   Poleg predložitve predlaganega okvira iz drugega pododstavka člena 103f(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, države članice obvestijo Komisijo tudi o vseh spremembah nacionalnega okvira, za katere velja postopek iz navedenega pododstavka. Komisija da nacionalni okvir na voljo drugim državam članicam na način, ki se ji zdi ustrezen.

2.   V nacionalnem okviru morajo biti v posebnem oddelku navedene splošne zahteve glede dopolnjevanja, usklajenosti in skladnosti, ki jih morajo izpolnjevati okoljski ukrepi, izbrani v okviru operativnega programa, kot je navedeno v drugem stavku prvega pododstavka člena 103f(1) Uredbe (ES) 1234/2007. Komisija državam članicam pošlje vzorec takšnega oddelka.

Nacionalni okvir obenem določa neizčrpen seznam okoljskih ukrepov in pogojev, ki se uporabljajo v državi članici za namene člena 103c(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Nacionalni okvir za vsak okoljski ukrep navaja.

| (a) | utemeljitev ukrepa na podlagi njegovih okoljskih učinkov, in |
| --- | --- |

(a)

utemeljitev ukrepa na podlagi njegovih okoljskih učinkov, in

| (b) | posebno obveznost ali obveznosti, ki jih vključuje. |
| --- | --- |

(b)

posebno obveznost ali obveznosti, ki jih vključuje.

3.   Okoljski ukrepi, podobni kmetijsko-okoljskim obveznostim, ki prejemajo podporo na podlagi programa za razvoj podeželja, trajajo enako obdobje kot navedene obveznosti. Če bi trajanje podobnih kmetijsko-okoljskih obveznosti preseglo trajanje prvotnega operativnega programa, se izvajanje okoljskih ukrepov nadaljuje v naslednjem operativnem programu. Države članice sicer lahko v ustrezno utemeljenih primerih dovolijo krajše trajanje okoljskih ukrepov ali celo njihovo prekinitev, zlasti pa na podlagi rezultatov vmesnega vrednotenja iz člena 126(3) Uredbe.

V nacionalnem okviru mora biti navedeno trajanje ukrepov iz pododstavka 1 in, kjer je primerno, obveznost, da se z izvajanjem ukrepa nadaljuje v naslednjem operativnem programu.

Člen 57

Dopolnilna pravila držav članic

Države članice lahko sprejmejo dopolnilna pravila k Uredbi (ES) št. 1234/2007 in k tej uredbi v zvezi z upravičenostjo ukrepov, dejavnosti ali stroškov iz operativnih programov.

Člen 58

Povezava s programi za razvoj podeželja

1.   V skladu z odstavkom 2 se iz programov držav članic za razvoj podeželja ali programov, odobrenih v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 (9), ne dodeli nobena pomoč za dejavnosti, ki jih vključujejo ukrepi iz te uredbe.

2.   Kadar se pomoč v skladu s členom 5(6) Uredbe (ES) št. 1698/2005 v izjemnih primerih dodeli za ukrepe, ki bi bili lahko upravičeni na podlagi te uredbe, države članice zagotovijo, da upravičenec lahko prejme pomoč za zadevno dejavnost le iz ene sheme.

V ta namen države članice pri vključevanju ukrepov, ki v programih za razvoj podeželja vsebujejo take izjeme, zagotovijo, da nacionalna strategija iz člena 55 te uredbe navaja merila in upravna pravila, ki se bodo uporabila v programih za razvoj podeželja.

3.   Če je to ustrezno in brez poseganja v določbe členov 103a(3), 103d(1) in (3) ter 103e Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter člena 47 te uredbe, raven podpore za ukrepe, ki jih zajema ta uredba, ne presega ravni podpore za ukrepe na podlagi programa za razvoj podeželja.

4.   Podpora za okoljske ukrepe razen pridobivanja osnovnih sredstev se omeji na najvišje zneske iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1698/2005 za kmetijsko-okoljska plačila. Ti zneski se lahko v izjemnih primerih povečajo ob upoštevanju posebnih okoliščin, ki jih je treba utemeljiti v nacionalni strategiji, kot je navedeno v členu 55 te uredbe in v operativnih programih organizacij proizvajalcev. Zneski za okoljske ukrepe se lahko povečajo, da se omogoči podpora dejavnostim v zvezi s prednostnimi nalogami iz člena 16a Uredbe (ES) št. 1698/2005.

5.   Odstavek 4 se ne uporablja za okoljske ukrepe, ki se ne nanašajo neposredno ali posredno na določeno poljino.

Člen 59

Vsebina operativnih programov

Operativni programi vključujejo:

| (a) | opis začetnega stanja na podlagi skupnih osnovnih kazalnikov iz Priloge VIII, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

opis začetnega stanja na podlagi skupnih osnovnih kazalnikov iz Priloge VIII, kadar je to ustrezno;

| (b) | cilje programa ob upoštevanju napovedi za proizvodnjo in prodajo ter utemeljitev, kako program prispeva k nacionalni strategiji, in dokaz, da je v skladu z nacionalno strategijo, vključno z vzpostavljanjem ravnovesja med dejavnostmi. Opis ciljev zajema splošne cilje, opredeljene v nacionalni strategiji, ter določa posamezne izmerljive cilje, da se olajša spremljanje postopnega napredka pri izvajanju programa; |
| --- | --- |

(b)

cilje programa ob upoštevanju napovedi za proizvodnjo in prodajo ter utemeljitev, kako program prispeva k nacionalni strategiji, in dokaz, da je v skladu z nacionalno strategijo, vključno z vzpostavljanjem ravnovesja med dejavnostmi. Opis ciljev zajema splošne cilje, opredeljene v nacionalni strategiji, ter določa posamezne izmerljive cilje, da se olajša spremljanje postopnega napredka pri izvajanju programa;

| (c) | podroben opis ukrepov, vključno z ukrepi, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje in upravljanje kriz, ki vključujejo ločene dejavnosti, ter sredstva za doseganje teh ciljev v vsakem letu izvajanja programa. Opis določa obseg, v katerem različni predlagani ukrepi:






  (i) | dopolnjujejo druge ukrepe in so skladni z njimi, vključno z ukrepi, ki se financirajo ali so upravičeni do pomoči iz ostalih skladov Unije, in zlasti pomoči za razvoj podeželja. V tem smislu se je treba, če je to ustrezno, sklicevati tudi na ukrepe, ki se izvajajo na podlagi prejšnjih operativnih programov; |
| --- | --- | --- |

(c)

podroben opis ukrepov, vključno z ukrepi, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje in upravljanje kriz, ki vključujejo ločene dejavnosti, ter sredstva za doseganje teh ciljev v vsakem letu izvajanja programa. Opis določa obseg, v katerem različni predlagani ukrepi:

(i)

dopolnjujejo druge ukrepe in so skladni z njimi, vključno z ukrepi, ki se financirajo ali so upravičeni do pomoči iz ostalih skladov Unije, in zlasti pomoči za razvoj podeželja. V tem smislu se je treba, če je to ustrezno, sklicevati tudi na ukrepe, ki se izvajajo na podlagi prejšnjih operativnih programov;

| (ii) | ne povzročajo tveganja dvojnega financiranja iz skladov Unije; |
| --- | --- |

(ii)

ne povzročajo tveganja dvojnega financiranja iz skladov Unije;

| (d) | trajanje programa; ter |
| --- | --- |

(d)

trajanje programa; ter

| (e) | finančne vidike, in sicer:






  (i) | metodo izračuna in stopnjo finančnih prispevkov; |
| --- | --- | --- |

(e)

finančne vidike, in sicer:

(i)

metodo izračuna in stopnjo finančnih prispevkov;

| (ii) | postopek za financiranje operativnega sklada; |
| --- | --- |

(ii)

postopek za financiranje operativnega sklada;

| (iii) | podatke, ki so potrebni za utemeljitev različnih prispevnih stopenj; ter |
| --- | --- |

(iii)

podatke, ki so potrebni za utemeljitev različnih prispevnih stopenj; ter

| (iv) | proračun in časovni načrt za izvajanje dejavnosti za vsako leto izvajanja programa. |
| --- | --- |

(iv)

proračun in časovni načrt za izvajanje dejavnosti za vsako leto izvajanja programa.

Člen 60

Upravičenost ukrepov v skladu z operativnimi programi

1.   Operativni programi ne vključujejo dejavnosti ali izdatkov s seznama iz Priloge IX.

2.   Izdatki operativnih programov, upravičenih do pomoči, se omejijo na dejansko nastale stroške. Vendar lahko države članice namesto tega vnaprej in primerno utemeljeno določijo standardne pavšalne tarife:

| (a) | ko so takšne standardne pavšalne tarife navedene v Prilogi IX, |
| --- | --- |

(a)

ko so takšne standardne pavšalne tarife navedene v Prilogi IX,

| (b) | za dodatne zunanje stroške prevoza na kilometer v primerjavi s stroški cestnega prevoza blaga, nastale pri uporabi železniškega in/ali ladijskega prevoza kot dela ukrepov za spoštovanje okolja, ter |
| --- | --- |

(b)

za dodatne zunanje stroške prevoza na kilometer v primerjavi s stroški cestnega prevoza blaga, nastale pri uporabi železniškega in/ali ladijskega prevoza kot dela ukrepov za spoštovanje okolja, ter

| (c) | za dodatne stroške in izpad dohodka, ki jih povzročijo okoljski ukrepi in se izračunajo na podlagi člena 53(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 (10). |
| --- | --- |

(c)

za dodatne stroške in izpad dohodka, ki jih povzročijo okoljski ukrepi in se izračunajo na podlagi člena 53(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 (10).

Države članice takšne tarife pregledajo vsaj vsakih pet let.

3.   Da bi bil ukrep upravičen, morajo vsaj 50 % vrednosti proizvodov, ki jih zadeva, predstavljati proizvodi, za katere je priznana organizacija proizvajalcev. Da proizvodi spadajo med teh 50 %, morajo izhajati od proizvajalcev, članov organizacije proizvajalcev, ali proizvajalcev, članov druge organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev. Člen 50 se smiselno uporablja za izračun vrednosti.

4.   Za okoljske ukrepe veljajo naslednji predpisi:

| (a) | različni okoljski ukrepi se lahko izvajajo hkrati, če se dopolnjujejo in so med seboj združljivi; če se okoljski ukrepi izvajajo hkrati, se pri ravni podpore upošteva poseben izpad dohodka in dodatne stroške, ki jih povzroča takšno izvajanje; |
| --- | --- |

(a)

različni okoljski ukrepi se lahko izvajajo hkrati, če se dopolnjujejo in so med seboj združljivi; če se okoljski ukrepi izvajajo hkrati, se pri ravni podpore upošteva poseben izpad dohodka in dodatne stroške, ki jih povzroča takšno izvajanje;

| (b) | obveznosti glede omejevanja rabe umetnih gnojil, fitofarmacevtskih sredstev in drugih snovi se sprejmejo samo, če te omejitve predstavljajo zadostno zagotovilo, da bo ravnanje skladno s temi obveznostmi; |
| --- | --- |

(b)

obveznosti glede omejevanja rabe umetnih gnojil, fitofarmacevtskih sredstev in drugih snovi se sprejmejo samo, če te omejitve predstavljajo zadostno zagotovilo, da bo ravnanje skladno s temi obveznostmi;

| (c) | ukrepi v zvezi z okoljskim ravnanjem z embalažo morajo biti ustrezno upravičeni in preseči zahteve, ki jih država članica določi v skladu z Direktivo 94/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(c)

ukrepi v zvezi z okoljskim ravnanjem z embalažo morajo biti ustrezno upravičeni in preseči zahteve, ki jih država članica določi v skladu z Direktivo 94/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11).

Države članice v nacionalnih strategijah iz člena 55 te uredbe določijo najvišji odstotek letnih izdatkov na podlagi operativnega programa, ki se lahko porabijo za ukrepe v zvezi z okoljskim ravnanjem z embalažo. Ta odstotek ne sme preseči 20 %, razen kadar gre za upoštevanje posebnih nacionalnih/regionalnih okoliščin, ki jih je treba utemeljiti v nacionalni strategiji.

5.   Naložbe, vključno s tistimi na podlagi zakupnih pogodb, pri katerih rok vračila presega trajanje operativnega programa, se lahko prenesejo v naslednji operativni program na podlagi primerno utemeljenih razlogov, zlasti v primerih, kadar je davčna amortizacijska doba daljša od petih let.

V primeru zamenjave naložb se preostala vrednost naložbe:

| (a) | prišteje k operativnemu skladu organizacije proizvajalcev; ali |
| --- | --- |

(a)

prišteje k operativnemu skladu organizacije proizvajalcev; ali

| (b) | odšteje od stroškov zamenjave. |
| --- | --- |

(b)

odšteje od stroškov zamenjave.

6.   Naložbe ali dejavnosti se lahko izvajajo na posameznih kmetijskih gospodarstvih in/ali prostorih proizvajalcev, članov organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, tudi če se dejavnosti oddajo v podizvajanje članom organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, če prispevajo k ciljem operativnega programa. Če član, ki je proizvajalec, zapusti organizacijo proizvajalcev, države članice zagotovijo, da se naložba ali njena preostala vrednost izterja. Vendar države članice lahko v ustrezno utemeljenih okoliščinah določijo, da organizaciji proizvajalcev ni treba izterjati naložbe ali njene preostale vrednosti.

7.   Naložbe in ukrepi v zvezi s predelavo sadja in zelenjave v predelano sadje in zelenjavo so lahko upravičeni do podpore, če take naložbe in ukrepi izpolnjujejo cilje iz člena 103c(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, vključno s tistimi iz točke (c) prvega odstavka člena 122 navedene Uredbe, in pod pogojem, da so opredeljeni v nacionalni strategiji iz člena 103f(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Člen 61

Potrebna dokumentacija

Operativnim programom je treba priložiti zlasti:

| (a) | dokazila o vzpostavitvi operativnega sklada; |
| --- | --- |

(a)

dokazila o vzpostavitvi operativnega sklada;

| (b) | pisno izjavo organizacije proizvajalcev, da bo ravnala v skladu z Uredbo (ES) št. 1234/2007 in to uredbo; in |
| --- | --- |

(b)

pisno izjavo organizacije proizvajalcev, da bo ravnala v skladu z Uredbo (ES) št. 1234/2007 in to uredbo; in

| (c) | pisno izjavo organizacije proizvajalcev, da niso prejele in ne bodo neposredno ali posredno prejemale sredstev Unije ali nacionalnih sredstev za dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(c)

pisno izjavo organizacije proizvajalcev, da niso prejele in ne bodo neposredno ali posredno prejemale sredstev Unije ali nacionalnih sredstev za dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč v skladu s to uredbo.

Člen 62

Operativni programi združenj organizacij proizvajalcev

1.   Država članica lahko združenje organizacij proizvajalcev pooblasti, da predstavi popoln ali delen operativni program, obsegajoč dejavnosti, ki so bile v operativnih programih dveh ali več sodelujočih organizacij proizvajalcev ugotovljene, vendar ne tudi uresničene.

2.   Operativni programi združenj organizacij proizvajalcev se bodo obravnavali skupaj z operativnimi programi sodelujočih organizacij proizvajalcev, vključno kar zadeva izpolnjevanje ciljev in omejitev, določenih v členu 103c Uredbe (ES) 1234/2007.

3.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | se dejavnosti v celoti financirajo s prispevki članov združenj organizacij proizvajalcev, ki so organizacije proizvajalcev, ki se izplačajo iz operativnih skladov navedenih organizacij proizvajalcev. Vendar lahko proizvajalci, člani združenj organizacij proizvajalcev, ki niso organizacije proizvajalcev v skladu s členom 34, ukrepe financirajo v znesku, ki je sorazmeren s prispevkom sodelujočih organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

se dejavnosti v celoti financirajo s prispevki članov združenj organizacij proizvajalcev, ki so organizacije proizvajalcev, ki se izplačajo iz operativnih skladov navedenih organizacij proizvajalcev. Vendar lahko proizvajalci, člani združenj organizacij proizvajalcev, ki niso organizacije proizvajalcev v skladu s členom 34, ukrepe financirajo v znesku, ki je sorazmeren s prispevkom sodelujočih organizacij proizvajalcev;

| (b) | so dejavnosti in ustrezna finančna udeležba našteti v operativnem programu vsake posamezne organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

so dejavnosti in ustrezna finančna udeležba našteti v operativnem programu vsake posamezne organizacije proizvajalcev;

| (c) | ne obstaja nevarnost dvojnega financiranja. |
| --- | --- |

(c)

ne obstaja nevarnost dvojnega financiranja.

4.   Členi 58, 59 in 60, člen 61(b) in (c) ter členi 63 do 67 se smiselno uporabljajo za operativne programe združenj organizacij proizvajalcev. Vendar se za delne operativne programe združenj organizacij proizvajalcev ne zahteva ravnotežje med dejavnostmi iz člena 59(b).

Člen 63

Rok za predložitev operativnih programov

1.   Organizacija proizvajalcev predloži operativne programe v odobritev pristojnemu organu v državi članici, v kateri ima organizacija proizvajalcev svoj sedež, najpozneje do 15. septembra v letu, ki je pred letom, v katerem je programe treba uresničiti. Vendar lahko države članice določijo kasnejši datum.

2.   Kadar pravna oseba ali jasno opredeljen del pravne osebe, vključno s skupino proizvajalcev, vloži zahtevek za priznanje organizacije proizvajalcev, lahko hkrati v odobritev predloži operativni program iz odstavka 1. Odobritev operativnega programa je odvisna od pridobitve priznanja najpozneje do končnega datuma iz člena 64(2).

Člen 64

Odločitve

1.   Če je to primerno, pristojni organ države članice:

| (a) | odobri višino sredstev operativnih skladov in operativne programe, ki izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 in zahteve iz tega poglavja; |
| --- | --- |

(a)

odobri višino sredstev operativnih skladov in operativne programe, ki izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 in zahteve iz tega poglavja;

| (b) | odobri operativne programe, če organizacija proizvajalcev sprejme nekatere spremembe; ali |
| --- | --- |

(b)

odobri operativne programe, če organizacija proizvajalcev sprejme nekatere spremembe; ali

| (c) | delno ali v celoti zavrne operativne programe. |
| --- | --- |

(c)

delno ali v celoti zavrne operativne programe.

2.   Pristojni organ države članice se o operativnih programih in operativnih skladih odloči do 15. decembra v letu, v katerem so predloženi.

Države članice obvestijo organizacije proizvajalcev o teh odločitvah do 15. decembra.

Vendar lahko pristojni nacionalni organ države članice zaradi ustrezno utemeljenih razlogov odločitev glede operativnih programov in operativnih skladov sprejme do 20. januarja po datumu vložitve zahtevka. V odločitvi o odobritvi se lahko določi, da so izdatki upravičeni od 1. januarja v letu, ki sledi vložitvi pred predložitvijo.

Člen 65

Spremembe operativnih programov za naslednja leta

1.   Organizacije proizvajalcev lahko zahtevajo spremembe operativnih programov, vključno z njihovim trajanjem, najpozneje 15. septembra, da bi jih lahko uporabljale od 1. januarja naslednjega leta.

Vendar lahko države članice za predložitev prošenj določijo kasnejši datum.

2.   Prošnjam za spremembe se priloži dodatna dokumentacija, s katero se utemeljujejo razlog, vrsta in posledice sprememb.

3.   Pristojni organ države članice se o prošnjah za spremembe operativnih programov odloči najpozneje do 15. decembra leta, ko se zahtevek predloži.

Vendar lahko pristojni nacionalni organ države članice zaradi ustrezno utemeljenih razlogov odločitev glede popravkov operativnih programov sprejme do 20. januarja, ki sledi letu, ko se predloži zahtevek. V odločitvi o odobritvi se lahko določi, da so izdatki upravičeni od 1. januarja ki sledi letu, ko se predloži zahtevek.

Člen 66

Spremembe operativnih programov med letom

1.   Države članice lahko dovolijo spremembe operativnih programov med letom pod pogoji, ki jih same določijo.

2.   Pristojni organ države članice se o spremembah operativnih programov, ki so zaprošene na podlagi odstavka 1, odloči do 20. januarja leta, ki sledi letu, za katero so bile zaprošene spremembe.

3.   Pristojni organ države članice lahko organizacijam proizvajalcev dovoli, da med letom:

| (a) | izvajajo svoje operativne programe le delno; |
| --- | --- |

(a)

izvajajo svoje operativne programe le delno;

| (b) | spremenijo vsebino operativnega programa; |
| --- | --- |

(b)

spremenijo vsebino operativnega programa;

| (c) | povišajo znesek operativnega sklada do največ 25 % prvotno odobrenega zneska ter jo zmanjšajo za odstotek, ki ga določijo države članice, če se ohranijo splošni cilji operativnih programov. Države članice lahko ta odstotek povečajo v primeru združevanja organizacij proizvajalcev, kot je navedeno v členu 29(1); |
| --- | --- |

(c)

povišajo znesek operativnega sklada do največ 25 % prvotno odobrenega zneska ter jo zmanjšajo za odstotek, ki ga določijo države članice, če se ohranijo splošni cilji operativnih programov. Države članice lahko ta odstotek povečajo v primeru združevanja organizacij proizvajalcev, kot je navedeno v členu 29(1);

| (d) | v primeru uporabe člena 93 v operativni sklad dodajo nacionalno finančno pomoč. |
| --- | --- |

(d)

v primeru uporabe člena 93 v operativni sklad dodajo nacionalno finančno pomoč.

4.   Države članice določijo pogoje, pod katerimi se operativni programi lahko spremenijo med letom brez predhodne odobritve s strani pristojnega organa države članice. Te spremembe izpolnjujejo pogoje za dodelitev pomoči le, če jih organizacija proizvajalcev nemudoma sporoči pristojnemu organu.

Člen 67

Oblika operativnih programov

1.   Operativni programi se izvajajo v letnih obdobjih, ki trajajo od 1. januarja do 31. decembra.

2.   Operativni programi, ki se odobrijo najpozneje 15. decembra, se izvajajo od 1. januarja naslednjega leta.

Izvajanje programov, ki se odobrijo po 15. decembru, se odloži za eno leto.

Z odstopanjem od prvega in drugega pododstavka tega odstavka se ob uporabi tretjega pododstavka člena 64(2) ali drugega pododstavka člena 65(3) izvajanje operativnih programov, odobrenih v skladu s temi določbami, začne najpozneje 31. januarja po njihovi odobritvi.

Oddelek 4

Pomoč

Člen 68

Odobreni znesek pomoči

1.   Države članice obvestijo organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev o odobrenem znesku pomoči, kot zahteva člen 103g(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007, do 15. decembra leta pred letom, za katero se zaproša pomoč.

2.   Kadar se uporabljata tretji pododstavek člena 64(2) ali drugi pododstavek člena 65(3), države članice obvestilo o odobrenem znesku pomoči predložijo najpozneje 20. januarja leta, za katero se zaproša pomoč.

Člen 69

Zahtevki za pomoč

1.   Organizacije proizvajalcev vložijo zahtevke za pomoč ali preostali znesek pomoči pri pristojnem organu države članice za vsak operativni program, za katerega se zahteva pomoč, do 15. februarja v letu, ki sledi letu, za katero se zahteva pomoč.

2.   Zahtevkom za pomoč se priloži dodatna dokumentacija, iz katere so razvidni:

| (a) | zahtevana pomoč; |
| --- | --- |

(a)

zahtevana pomoč;

| (b) | vrednost tržne proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

vrednost tržne proizvodnje;

| (c) | finančni prispevki, ki so naloženi članom, in finančni prispevki organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- |

(c)

finančni prispevki, ki so naloženi članom, in finančni prispevki organizacije proizvajalcev;

| (d) | stroški, nastali v zvezi z operativnim programom; |
| --- | --- |

(d)

stroški, nastali v zvezi z operativnim programom;

| (e) | stroški v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz, razčlenjeni po dejavnostih; |
| --- | --- |

(e)

stroški v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz, razčlenjeni po dejavnostih;

| (f) | delež operativnega sklada, ki se porabi za preprečevanje in upravljanje kriz, razčlenjen po dejavnostih; |
| --- | --- |

(f)

delež operativnega sklada, ki se porabi za preprečevanje in upravljanje kriz, razčlenjen po dejavnostih;

| (g) | skladnost s členom 103c(2), s prvim pododstavkom člena 103c(3) in členom 103d Uredbe (ES) 1234/2007; |
| --- | --- |

(g)

skladnost s členom 103c(2), s prvim pododstavkom člena 103c(3) in členom 103d Uredbe (ES) 1234/2007;

| (h) | pisna izjava, da se niso dvojno financirale iz sredstev Unije ali nacionalnih sredstev glede ukrepov in/ali ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč v skladu s to uredbo; in |
| --- | --- |

(h)

pisna izjava, da se niso dvojno financirale iz sredstev Unije ali nacionalnih sredstev glede ukrepov in/ali ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč v skladu s to uredbo; in

| (i) | v primeru zahtevka za plačilo na podlagi standardne pavšalne tarife iz člena 60(2) dokazilo o izvajanju zadevne dejavnosti. |
| --- | --- |

(i)

v primeru zahtevka za plačilo na podlagi standardne pavšalne tarife iz člena 60(2) dokazilo o izvajanju zadevne dejavnosti.

3.   Zahtevki za pomoč se lahko nanašajo na stroške, ki so bili programirani vendar niso nastali, če se dokažejo naslednji dejavniki:

| (a) | zadevnih dejavnosti ni bilo mogoče izvesti do 31. decembra v letu izvajanja operativnega programa zaradi razlogov, na katere zadevna organizacija proizvajalcev ne more vplivati; |
| --- | --- |

(a)

zadevnih dejavnosti ni bilo mogoče izvesti do 31. decembra v letu izvajanja operativnega programa zaradi razlogov, na katere zadevna organizacija proizvajalcev ne more vplivati;

| (b) | te dejavnosti se lahko izvedejo do 30. aprila leta, ki sledi letu, za katero se zaprosi pomoč; in |
| --- | --- |

(b)

te dejavnosti se lahko izvedejo do 30. aprila leta, ki sledi letu, za katero se zaprosi pomoč; in

| (c) | v operativnem skladu ostane enakovredni prispevek organizacije proizvajalcev. |
| --- | --- |

(c)

v operativnem skladu ostane enakovredni prispevek organizacije proizvajalcev.

Pomoč se izplača in varščina, vplačana v skladu s členom 71(3), se sprosti le, če se dokazilo o izvajanju načrtovanih stroškov iz točke (b) prvega pododstavka zagotovi do 30. aprila v letu, ki sledi letu, za katero so bili zadevni stroški načrtovani, ter na podlagi dokazila o dejanski upravičenosti do pomoči.

4.   Kadar se zahtevki predložijo po datumu iz odstavka 1, se pomoč zmanjša za 1 % za vsak dan zamude.

V izjemnih in primerno utemeljenih primerih lahko pristojni organ države članice sprejme zahtevke po datumu iz odstavka 1, če so bili potrebni pregledi opravljeni in če se je upošteval rok za plačilo iz člena 70.

5.   Združenja organizacij proizvajalcev lahko predložijo zahtevek za pomoč, kot je navedeno v odstavku 1, v imenu njihovih članic, če so navedeni člani organizacije proizvajalcev in se za vsakega člana predloži dodatna dokumentacija, ki se zahteva v odstavku 2. Organizacije proizvajalcev so končni upravičenci pomoči.

Člen 70

Plačilo pomoči

Države članice izplačajo pomoč do 15. oktobra v letu, ki sledi letu izvajanja programa.

Člen 71

Predplačila

1.   Države članice lahko omogočijo organizacijam proizvajalcev, da zaprosijo za predplačilo dela pomoči, ki ustreza predvidljivim izdatkom, povezanim z operativnim programom, v tri- ali štirimesečnem obdobju, ki se začne z mesecem vložitve zahtevka za predplačilo.

2.   Zahtevki za predplačila se v skladu z odločitvijo države članice vložijo vsake tri mesece, tj. januarja, aprila, julija in oktobra, ali vsake štiri mesece, tj. januarja, maja in septembra.

Skupna predplačila, izplačana za določeno leto, ne smejo presegati 80 % prvotno odobrene pomoči za operativni program.

3.   Predplačila se izplačajo na podlagi položene varščine, ki ustreza 110 % predplačila, v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2220/85 (12).

Države članice določijo pogoje, s katerimi zagotovijo, da se finančni prispevki v operativni sklad zberejo v skladu s členom 52 in členom 53 te uredbe ter da se prejšnja predplačila in ustrezni prispevek organizacije proizvajalcev dejansko porabijo.

4.   Zahtevki za sprostitev varščin se lahko vložijo med tekočim programskim letom, predloži pa se jim ustrezna dodatna dokumentacija, kot so računi in dokazila o plačilu.

Varščine se sprostijo do višine 80 % izplačanih predplačil.

5.   Osnovna zahteva v smislu člena 20(2) Uredbe (EGS) št. 2220/85 zadeva izvajanje dejavnosti, določenih v operativnih programih v skladu z obveznostmi iz člena 61(b) in (c) te uredbe.

V primeru neizpolnjevanja osnovne zahteve ali resne kršitve obveznosti iz člena 61(b) in (c) varščina zapade, kar ne vpliva na druge sankcije in kazni, ki se izvajajo v skladu z oddelkom 3 poglavja V.

V primeru neupoštevanja drugih zahtev varščina zapade glede na resnost ugotovljene nepravilnosti.

6.   Države članice lahko določijo najmanjši znesek in časovne roke za predplačila.

Člen 72

Delna izplačila

Države članice lahko organizacijam proizvajalcev dovolijo, da zaprosijo za izplačilo dela pomoči, ki ustreza zneskom, že porabljenim v okviru operativnega programoma.

Zahtevki se lahko vložijo kadar koli, vendar ne več kot trikrat na leto. Priložiti jim je treba podporno dokumentacijo, kot so računi in dokazila o plačilu.

Plačila v zvezi z zahtevki za dele pomoči ne smejo preseči 80 % dela pomoči, ki ustreza zneskom, že porabljenim v okviru operativnega programa za zadevno obdobje. Države članice lahko določijo najmanjši znesek za delna izplačila in časovne roke za zahtevke.

POGLAVJE III

Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 73

Izbor ukrepov za preprečevanje in upravljanje kriz

Države članice lahko določijo, da en ali več ukrepov iz člena 103c(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 na njihovem ozemlju ne velja.

Člen 74

Posojila za financiranje ukrepov za preprečevanje in upravljanje kriz

Posojila, najeta za financiranje ukrepov za preprečevanje in upravljanje kriz v skladu s tretjim pododstavkom člena 103c(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007, katerih odplačilni rok je daljši od trajanja operativnega programa, se lahko na podlagi primerno utemeljenih gospodarskih razlogov prenesejo v naslednji operativni program.

Oddelek 2

Umiki s trga

Člen 75

Opredelitev pojmov

Ta oddelek določa pravila v zvezi z umiki s trga v skladu s členom 103c(2)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

V tem oddelku „proizvodi, umaknjeni s trga“, „umaknjeni proizvodi“ in „proizvodi, ki se ne dajo v prodajo“ pomenijo proizvode, ki se na ta način umaknejo s trga.

Člen 76

Tržni standardi

1.   Kadar za posamezen proizvod obstaja tržni standard v smislu naslova II, mora biti takšen proizvod, umaknjen s trga, v skladu s tem standardom z izjemo določb o predstavitvi in označevanju proizvodov. Proizvodi vseh velikosti se s trga lahko umaknejo skupaj v razsutem stanju, če izpolnjujejo minimalne zahteve za razred II, zlasti glede kakovosti in velikosti.

Vendar mora biti miniaturni proizvod, kakor je opredeljen v ustreznem standardu, v skladu z veljavnim tržnim standardom, vključno z določbami o predstavitvi in označevanju proizvodov.

2.   Če za posamezen proizvod ne obstaja takšen tržni standard, morajo proizvodi, umaknjeni s trga, izpolnjevati minimalne zahteve iz Priloge X. Države članice lahko določijo dodatna pravila, s katerimi dopolnijo te minimalne zahteve.

Člen 77

Triletno povprečje za umike s trga za prosto razdelitev

1.   Omejitev v višini 5 % obsega tržne proizvodnje v smislu člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se izračuna na podlagi aritmetičnega povprečja splošnih količin proizvodov, za katere se prizna organizacija proizvajalcev in ki so se v njenem okviru tržili v preteklih treh letih.

2.   V primeru nedavno priznanih organizacij proizvajalcev so podatki za tržna leta pred priznanjem:

| (a) | kadar je bila organizacija skupina proizvajalcev, enakovredni podatki za to skupino proizvajalcev, kadar je to mogoče, ali |
| --- | --- |

(a)

kadar je bila organizacija skupina proizvajalcev, enakovredni podatki za to skupino proizvajalcev, kadar je to mogoče, ali

| (b) | količina, ki se uporabi za zahtevek za priznanje. |
| --- | --- |

(b)

količina, ki se uporabi za zahtevek za priznanje.

Člen 78

Predhodno uradno obvestilo o umiku s trga

1.   Organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev predhodno uradno obvestijo pristojne organe države članice o vsakem načrtovanem umiku s trga s pisnim telekomunikacijskim ali elektronskim sporočilom.

V uradnem obvestilu se zlasti podrobno navede seznam proizvodov, ki so predmet intervencije, in njihovih glavnih značilnosti v skladu z ustreznimi tržnimi standardi, ocena količine vsakega zadevnega proizvoda, namembni kraj ter kraj, v katerem se proizvodi, umaknjeni s trga, lahko pregledajo, kot določa člen 108.

Uradna obvestila vključujejo potrdilo, da proizvodi, umaknjeni s trga, ustrezajo veljavnim tržnim standardom ali minimalnim zahtevam iz člena 76.

2.   Države članice določijo organizacijam podrobna pravila za organizacije proizvajalcev v zvezi z obvestili iz odstavka 1, zlasti kar zadeva časovne roke.

3.   Države članice v časovnih rokih iz odstavka 2:

| (a) | opravijo pregled iz člena 108(1), in če ne odkrijejo nobenih nepravilnosti, odobrijo umik s trga, kakor je ugotovljeno med pregledom, ali, |
| --- | --- |

(a)

opravijo pregled iz člena 108(1), in če ne odkrijejo nobenih nepravilnosti, odobrijo umik s trga, kakor je ugotovljeno med pregledom, ali,

| (b) | v primerih iz člena 108(3), ne opravijo pregleda iz člena 108(1); v tem primeru organizacijo proizvajalcev o tem obvestijo s pisnim telekomunikacijskim ali elektronskim sporočilom in odobrijo umik s trga, kakor je bilo uradno sporočeno. |
| --- | --- |

(b)

v primerih iz člena 108(3), ne opravijo pregleda iz člena 108(1); v tem primeru organizacijo proizvajalcev o tem obvestijo s pisnim telekomunikacijskim ali elektronskim sporočilom in odobrijo umik s trga, kakor je bilo uradno sporočeno.

Člen 79

Podpora

1.   Podpora za umike s trga, ki jo sestavljajo prispevki Unije in organizacije proizvajalcev, ne sme presegati zneskov iz Priloge XI za proizvode iz te priloge. Za ostale proizvode najvišje zneske podpore določijo države članice.

Če je organizacija proizvajalcev ta umaknjene proizvode prejela nadomestila od tretjih strank, se podpora iz prvega pododstavka zmanjša za neto prejemke, ki jih organizacije proizvajalcev zaslužijo z izdelki, umaknjenimi s trga. Da so lahko zadevni proizvodi upravičeni do podpore, se umaknejo s komercialnega trga za sadje in zelenjavo.

2.   Umiki s trga ne presegajo 5 % obsega tržne proizvodnje katerega koli proizvoda v kateri koli organizaciji proizvajalcev. Vendar se v navedenem deležu ne upoštevajo zneski, ki se porabijo tako, kot je predvideno v členu 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ali na drug način, ki ga odobrijo države članice na podlagi člena 80(2) te uredbe.

Obseg tržne proizvodnje se izračuna kot povprečje obsega tržne proizvodnje v zadnjih treh letih. Če te informacije niso na voljo, se uporabi obseg tržne proizvodnje, za katero je priznana organizacija proizvajalcev.

Odstotki iz prvega pododstavka so letna povprečja za obdobje treh let z dovoljenim letnim odstopanjem 5 odstotnih točk.

3.   V primerih, ko se s trga umakneta sadje in zelenjava, ki se odstranita z brezplačno razdelitvijo dobrodelnim organizacijam in institucijam iz člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007, finančna pomoč Unije pokriva zgolj plačila za odstranjene proizvode v skladu z odstavkom 1 tega člena in stroške iz členov 81(1) in 82(1) te uredbe.

Člen 80

Namembni kraji za umaknjene proizvode

1.   Države članice določijo dovoljene namembne kraje za proizvode, ki se umaknejo s trga. Sprejmejo določbe za zagotovitev, da umik s trga ali namembni kraj ne povzročita nobenega negativnega vpliva na okolje ali fitosanitarnih posledic. Stroški organizacij proizvajalcev, nastali zaradi delovanja v skladu s temi določbami, so upravičeni kot del podpore za umike s trga na podlagi operativnega programa.

2.   Namembni kraji iz odstavka 1 vključujejo brezplačno razdelitev v smislu člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 in vse druge enakovredne namembne kraje, ki jih odobrijo države članice.

Države članice lahko dobrodelnim organizacijam in ustanovam iz člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dovolijo, da zaprosijo za simbolični prispevek končnih prejemnikov proizvodov, ki se umaknejo s trga, če so ti proizvodi bili predelani.

Upravičenci do brezplačne razdelitve lahko predelovalce sadja in zelenjave izplačajo v blagu, če tako plačilo predstavlja zgolj nadomestilo za stroške predelave in če je država članica, v kateri je bilo izvršeno plačilo, določila pravila, ki zagotavljajo, da predelane proizvode res nameravajo porabiti končni prejemniki iz drugega pododstavka.

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da olajšajo stike in sodelovanje med organizacijami proizvajalcev ter dobrodelnimi organizacijami in institucijami iz člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki so jih odobrile.

3.   Mogoča je razdelitev proizvodov predelovalni industriji. Države članice sprejmejo podrobne določbe za zagotovitev, da za zadevne industrije znotraj Unije oziroma za uvožene proizvode ne prihaja do izkrivljanja konkurence in da umaknjeni proizvodi ne vstopijo ponovno na komercialni trg. Alkohol, ki nastane pri destilaciji, se uporabi izključno za industrijske ali energetske namene.

Člen 81

Stroški prevoza

1.   Za stroške prevoza za brezplačno razdelitev vseh proizvodov, umaknjenih s trga, je upravičeno financiranje iz operativnega programa na podlagi pavšalnih zneskov, določenih glede na razdaljo med krajem umika in krajem dostave iz Priloge XII.

V primeru prevoza po morju države članice določijo razdaljo med krajem umika in krajem dostave. Nadomestilo ne sme presegati stroškov kopenskega prevoza na najkrajši progi med krajem natovarjanja in teoretičnim krajem iztovarjanja, če je kopenski prevoz mogoč. Za zneske, določene v Prilogi XII, se uporablja korekcijski koeficient 0,6.

2.   Stroški prevoza se povrnejo stranki, ki dejansko krije finančne stroške zadevnega prevoza.

Izplačilo se izvede po predložitvi dodatne dokumentacije, ki potrjuje zlasti:

| (a) | imena upravičenih organizacij; |
| --- | --- |

(a)

imena upravičenih organizacij;

| (b) | količino zadevnih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

količino zadevnih proizvodov;

| (c) | prevzem s strani organizacij upravičenk in uporabljena prevozna sredstva; ter |
| --- | --- |

(c)

prevzem s strani organizacij upravičenk in uporabljena prevozna sredstva; ter

| (d) | razdaljo med krajem umika in krajem dostave. |
| --- | --- |

(d)

razdaljo med krajem umika in krajem dostave.

Člen 82

Stroški sortiranja in pakiranja

1.   Za stroške sortiranja in pakiranja sadja in zelenjave, umaknjenih s trga za prosto razdelitev, je za proizvode, pakirane v enote pakiranja z neto težo manj kot 25 kg, upravičeno financiranje iz operativnih programov s pavšalnimi zneski, določenimi v delu A Priloge XIII.

2.   Enote pakiranja proizvodov za prosto razdelitev se opremijo z evropskim simbolom in z eno ali več navedbami iz dela B Priloge XIII.

3.   Stroške sortiranja in pakiranja plačajo organizacije proizvajalcev, ki so te postopke izvedle.

Izplačilo se izvede po predložitvi dodatne dokumentacije, ki potrjuje zlasti:

| (a) | imena upravičenih organizacij; |
| --- | --- |

(a)

imena upravičenih organizacij;

| (b) | količino zadevnih proizvodov; ter |
| --- | --- |

(b)

količino zadevnih proizvodov; ter

| (c) | prevzem s strani upravičenih organizacij z navedenim načinom predstavitve. |
| --- | --- |

(c)

prevzem s strani upravičenih organizacij z navedenim načinom predstavitve.

Člen 83

Pogoji za prejemnike umaknjenih proizvodov

1.   Prejemniki umaknjenih proizvodov iz člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se obvežejo, da:

| (a) | bodo ravnali v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

bodo ravnali v skladu s to uredbo;

| (b) | bodo vodili ločeno evidenco zalog in računov za zadevne postopke; |
| --- | --- |

(b)

bodo vodili ločeno evidenco zalog in računov za zadevne postopke;

| (c) | bodo sprejeli preglede, določene s pravom Unije; ter |
| --- | --- |

(c)

bodo sprejeli preglede, določene s pravom Unije; ter

| (d) | predložili dodatno dokumentacijo o končnem namembnem kraju zadevnih proizvodov v obliki potrdila o prevzemu (ali enakovrednega dokumenta), ki potrjuje, da je umaknjene proizvode prevzela tretja stranka za prosto razdelitev. |
| --- | --- |

(d)

predložili dodatno dokumentacijo o končnem namembnem kraju zadevnih proizvodov v obliki potrdila o prevzemu (ali enakovrednega dokumenta), ki potrjuje, da je umaknjene proizvode prevzela tretja stranka za prosto razdelitev.

Države članice se lahko odločijo, da prejemnikom ni treba voditi evidenc ali računov iz točke (b) prvega pododstavka, če prejmejo le manjše količine in če se tveganje obravnava kot majhno. Ta odločitev in njena utemeljitev se zabeležita.

2.   Prejemniki umaknjenih proizvodov za ostale namembne kraje se obvežejo, da:

| (a) | bodo ravnali v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

bodo ravnali v skladu s to uredbo;

| (b) | bodo vodili ločeno evidenco zalog in računov za zadevne postopke, če države članice menijo, da je to ustrezno, čeprav se proizvod pred dostavo denaturira; |
| --- | --- |

(b)

bodo vodili ločeno evidenco zalog in računov za zadevne postopke, če države članice menijo, da je to ustrezno, čeprav se proizvod pred dostavo denaturira;

| (c) | bodo sprejeli preglede, določene s pravom Unije; ter |
| --- | --- |

(c)

bodo sprejeli preglede, določene s pravom Unije; ter

| (d) | ne bodo zahtevali dodatne pomoči za alkohol, pridobljen iz zadevnih proizvodov, v primeru proizvodov, umaknjenih s trga, ki so namenjeni za destilacijo. |
| --- | --- |

(d)

ne bodo zahtevali dodatne pomoči za alkohol, pridobljen iz zadevnih proizvodov, v primeru proizvodov, umaknjenih s trga, ki so namenjeni za destilacijo.

Oddelek 3

Zeleno obiranje in opustitev spravila

Člen 84

Opredelitev zelenega obiranja in opustitve spravila

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „zeleno obiranje“ pomeni celotno spravilo netržnih proizvodov na posameznem območju, ki se izvede pred običajnim začetkom spravila. Zadevni proizvodi pred zelenim obiranjem ne smejo biti poškodovani zaradi podnebnih razmer, bolezni ali drugih razlogov. |
| --- | --- |

(a)

„zeleno obiranje“ pomeni celotno spravilo netržnih proizvodov na posameznem območju, ki se izvede pred običajnim začetkom spravila. Zadevni proizvodi pred zelenim obiranjem ne smejo biti poškodovani zaradi podnebnih razmer, bolezni ali drugih razlogov.

| (b) | „opustitev spravila“ pomeni stanje, ko se na zadevnem območju med običajnim proizvodnim postopkom ne pridobijo tržni proizvodi. Vendar se uničenje proizvoda zaradi podnebnih razmer ali bolezni ne obravnava kot opustitev spravila. |
| --- | --- |

(b)

„opustitev spravila“ pomeni stanje, ko se na zadevnem območju med običajnim proizvodnim postopkom ne pridobijo tržni proizvodi. Vendar se uničenje proizvoda zaradi podnebnih razmer ali bolezni ne obravnava kot opustitev spravila.

2.   Zeleno obiranje in opustitev spravila dopolnjujeta običajne postopke gojenja ter se od njih razlikujeta.

Člen 85

Pogoji za uporabo zelenega obiranja in opustitev spravila

1.   Države članice v zvezi z zelenim obiranjem in opustitvijo spravila:

| (a) | sprejmejo podrobne določbe o izvajanju ukrepov, vključno z določbami o predhodnih obvestilih o opustitvi spravila in zelenem obiranju, njihovi vsebini in rokih, znesku nadomestila, ki ga je treba plačati, ter o izvajanju ukrepov, vključno s seznamom proizvodov, ki izpolnjujejo pogoje za ukrepe; |
| --- | --- |

(a)

sprejmejo podrobne določbe o izvajanju ukrepov, vključno z določbami o predhodnih obvestilih o opustitvi spravila in zelenem obiranju, njihovi vsebini in rokih, znesku nadomestila, ki ga je treba plačati, ter o izvajanju ukrepov, vključno s seznamom proizvodov, ki izpolnjujejo pogoje za ukrepe;

| (b) | sprejmejo določbe za zagotovitev, da izvajanje teh ukrepov ne povzroči nobenega negativnega vpliva na okolje ali fitosanitarnih posledic; |
| --- | --- |

(b)

sprejmejo določbe za zagotovitev, da izvajanje teh ukrepov ne povzroči nobenega negativnega vpliva na okolje ali fitosanitarnih posledic;

| (c) | preverijo, če se ukrepi izvajajo pravilno, vključno glede na določbe iz točk (a) in (b), in kadar ni tako, ne odobrijo uporabe ukrepov. |
| --- | --- |

(c)

preverijo, če se ukrepi izvajajo pravilno, vključno glede na določbe iz točk (a) in (b), in kadar ni tako, ne odobrijo uporabe ukrepov.

2.   Organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev predhodno uradno obvestijo pristojne organe države članice o vsakem načrtovanem zelenem obiranju ali opustitvi spravila s pisnim telekomunikacijskim ali elektronskim sporočilom.

V prvo obvestilo za določeno leto in določen proizvod se vključi analiza, ki temelji na pričakovanih razmerah na trgu, ki upravičijo zeleno obiranje kot ukrep za preprečevanje krize.

3.   Zeleno obiranje in opustitev spravila se ne uporabljata za isti proizvod in isto proizvodno območje v katerem koli danem letu ali v katerih koli dveh zaporednih letih.

4.   Zneski nadomestil za zeleno obiranje in opustitev spravila, ki vključujejo prispevke Unije in organizacij proizvajalcev, so izplačila na hektar, ki jih določijo države članice v skladu z odstavkom 1(a):

| (a) | na ravni, s katero je mogoče pokriti le dodatne stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja ukrepa, ob upoštevanju okoljskega in fitosanitarnega upravljanja, ki je potrebno za usklajevanje z določbami iz odstavka 1(b); ali |
| --- | --- |

(a)

na ravni, s katero je mogoče pokriti le dodatne stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja ukrepa, ob upoštevanju okoljskega in fitosanitarnega upravljanja, ki je potrebno za usklajevanje z določbami iz odstavka 1(b); ali

| (b) | na ravni, ki ne krije več kot 90 % najvišje ravni podpore za umike s trga iz člena 79. |
| --- | --- |

(b)

na ravni, ki ne krije več kot 90 % najvišje ravni podpore za umike s trga iz člena 79.

Oddelek 4

Promocija in obveščanje

Člen 86

Izvajanje ukrepov za promocijo in obveščanje

1.   Države članice sprejmejo podrobne določbe o izvajanju ukrepov za promocijo in obveščanje. Navedene določbe omogočajo hitro izvajanje ukrepov, če je potrebno.

2.   Dejavnosti na podlagi ukrepov za promocijo in obveščanje se izvajajo poleg drugih obstoječih dejavnosti za promocijo in obveščanje, ki jih izvajajo zadevne organizacije proizvajalcev in niso v zvezi s preprečevanjem kriz in kriznim upravljanjem.

Oddelek 5

Strokovno usposabljanje

Člen 87

Izvajanje ukrepov usposabljanja

Države članice sprejmejo podrobne določbe za izvajanje ukrepov usposabljanja.

Oddelek 6

Zavarovanje pridelkov

Člen 88

Namen ukrepov za zavarovanje pridelkov

Ukrepe za zavarovanje pridelkov izvaja organizacija proizvajalcev, ki zagotavlja zavarovanje prihodkov proizvajalcev in kritje tržnih izgub, ki jih ima organizacija proizvajalcev in/ali njeni člani, če jih prizadenejo naravne nesreče, podnebne razmere in morebitni izbruhi bolezni ali napadi škodljivcev.

Člen 89

Izvajanje ukrepov za zavarovanje pridelkov

1.   Države članice sprejmejo podrobne določbe o izvajanju ukrepov za zavarovanje pridelkov, vključno z ukrepi, ki zagotavljajo, da ukrepi za zavarovanje pridelkov ne izkrivijo konkurence na zavarovalniškem trgu.

2.   Države članice lahko zagotovijo dodatna nacionalna sredstva za podporo ukrepov za zavarovanje pridelkov, ki prejemajo sredstva iz operativnega sklada. Vendar skupna javna podpora za zavarovanje pridelkov ne sme presegati:

| (a) | 80 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačujejo proizvajalci za zavarovanje pred izgubami zaradi slabih vremenskih razmer, ki se lahko izenačijo z naravnimi nesrečami; |
| --- | --- |

(a)

80 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačujejo proizvajalci za zavarovanje pred izgubami zaradi slabih vremenskih razmer, ki se lahko izenačijo z naravnimi nesrečami;

| (b) | 50 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačajo pridelovalci za zavarovanje pred:






  (i) | izgubami iz točke (a) in drugimi izgubami zaradi neugodnih vremenskih dogodkov; ter |
| --- | --- | --- |

(b)

50 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačajo pridelovalci za zavarovanje pred:

(i)

izgubami iz točke (a) in drugimi izgubami zaradi neugodnih vremenskih dogodkov; ter

| (ii) | izgubami, ki so jih povzročile živalske ali rastlinske bolezni ali napadi škodljivcev. |
| --- | --- |

(ii)

izgubami, ki so jih povzročile živalske ali rastlinske bolezni ali napadi škodljivcev.

Mejna vrednost iz točke (b) prvega pododstavka se uporablja, tudi če je operativni sklad sicer upravičen do 60-odstotne finančne podpore Unije v skladu s členom 103d(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

3.   Ukrepi za zavarovanje pridelkov ne zajemajo zavarovalnin, ki proizvajalcem nadomestijo več kot 100 % izgube prihodka, ob upoštevanju kakršnega koli nadomestila, ki ga prejmejo proizvajalci iz drugih podpornih programov v zvezi z zavarovanim tveganjem.

4.   V tem členu imajo „slabe vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami“ enak pomen kot v členu 2(8) Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 (13).

Oddelek 7

Podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov

Člen 90

Pogoji za podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov

1.   Države članice sprejmejo podrobne določbe za podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov.

2.   Podpora za administrativne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov obsega tako prispevek Unije kot prispevek organizacije proizvajalcev. Skupni znesek podpore za administrativne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov ne sme preseči naslednjih deležev prispevka organizacije proizvajalcev v vzajemni sklad v prvem, drugem in tretjem letu njegovega delovanja:

| (a) | 10 %, 8 % oziroma 4 % v državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 ali pozneje, |
| --- | --- |

(a)

10 %, 8 % oziroma 4 % v državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 ali pozneje,

| (b) | 5 %, 4 % oziroma 2 % v ostalih državah članicah. |
| --- | --- |

(b)

5 %, 4 % oziroma 2 % v ostalih državah članicah.

3.   Organizacija proizvajalcev lahko podporo iz odstavka 2 prejme samo enkrat in samo v prvih treh letih delovanja sklada. Kadar organizacija proizvajalcev prosi zgolj za podporo v drugem ali tretjem letu delovanja sklada, je podpora:

| (a) | 8 % oziroma 4 % v državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 ali pozneje; |
| --- | --- |

(a)

8 % oziroma 4 % v državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 ali pozneje;

| (b) | 4 % oziroma 2 % v ostalih državah članicah. |
| --- | --- |

(b)

4 % oziroma 2 % v ostalih državah članicah.

4.   Države članice lahko določijo zgornje meje za zneske, ki jih lahko prejme organizacija proizvajalcev kot podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov.

POGLAVJE IV

Nacionalna finančna pomoč

Člen 91

Stopnja organiziranosti proizvajalcev

1.   Za namene člena 103e(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se stopnja organiziranosti proizvajalcev v regiji države članice izračuna kot vrednost proizvodnje sadja in zelenjave, ki je bila pridobljena v tej regiji in ki jo organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in skupine proizvajalcev dajo na trg, deljena s skupno vrednostjo proizvodnje sadja in zelenjave, ki je bila pridobljena v regiji.

2.   Stopnja organiziranosti proizvajalcev v regiji države članice se šteje kot posebno nizka, če je povprečna stopnja, ki se v skladu z odstavkom 1 izračuna za zadnja tri leta, za katera so na voljo podatki, nižja od 20 %.

Do državne finančne pomoči je upravičena samo pridelava sadja in zelenjave v regiji iz tega člena. Za namene tega poglavja se regija šteje kot poseben del ozemlja države članice zaradi svojih upravnih, zemljepisnih ali gospodarskih značilnosti.

Člen 92

Odobritev plačila nacionalne finančne pomoči

1.   Države članice predložijo Komisiji zahtevo za odobritev plačila nacionalne finančne pomoči v skladu s členom 103e(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 za operativne programe, ki se izvedejo v katerem koli danem koledarskem letu, do 31. januarja navedenega leta.

Zahtevi se priložijo dokazi, da je stopnja organiziranosti proizvajalcev v zadevni regiji še posebno nizka, kot to opredeljuje člen 91 te uredbe, in da so do pomoči upravičeni samo proizvodi iz sektorja sadja in zelenjave, pridelani v navedeni regiji, kot tudi podatki o zadevnih organizacijah proizvajalcev, zadevni znesek pomoči ter delež finančnih prispevkov na podlagi člena 103b(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

2.   Komisija odobri ali zavrne zahtevo v treh mesecih po predložitvi. Če Komisija v tem obdobju ne odgovori, se zahteva šteje za odobreno.

Če je zahteva nepopolna, se trimesečno obdobje ukine, država članica pa se obvesti o ugotovljeni neskladnosti. Ukinitev začne veljati od dne, ko je država članica obveščena o ukinitvi, in traja do prejema popolne zahteve.

Člen 93

Spremembe operativnega programa

Organizacija proizvajalcev, ki želi zaprositi za nacionalno finančno pomoč, po potrebi spremeni svoj operativni program v skladu s členom 65 ali 66.

Člen 94

Zahtevek za nacionalno finančno pomoč in njeno plačilo

1.   Organizacije proizvajalcev vložijo zahtevek za nacionalno finančno pomoč, ki jo plačajo države članice v skladu s členoma 69 in 70.

2.   Države članice lahko sprejmejo dodatna pravila o plačilu nacionalne finančne pomoči, vključno z možnostjo predplačil in delnih plačil.

Člen 95

Nadomestilo Unije za nacionalno finančno pomoč

1.   Države članice za nadomestilo Unije za odobreno nacionalno finančno pomoč, ki se plača organizacijam proizvajalcev, lahko vložijo zahtevek pred 1. januarjem v drugem letu, ki sledi letu izvajanja programa.

Zahtevku se priložijo dokazi, da so bili pogoji iz člena 103e(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 izpolnjeni v treh od prejšnjih štirih let, ter podatki o zadevnih organizacijah proizvajalcev, znesek plačane pomoči in opis operativnega sklada z razdelitvijo na skupni znesek, prispevke Unije, države članice (nacionalna finančna pomoč) ter organizacije proizvajalcev in članov.

2.   Komisija sprejme sklep o odobritvi ali zavrnitvi zahteve. Zahteva se zavrne, če ni skladna s pravili o odobritvi in povračilih nacionalne finančne pomoči, ali če država članica, ki je predložila zahtevo, ni spoštovala pravil o organizacijah proizvajalcev, operativnem skladu in operativnih programih iz te uredbe ali iz Uredbe (ES) 1234/2007.

3.   Če je bilo nadomestilo Unije za pomoč odobreno, se upravičeni izdatki sporočijo Komisiji v skladu s postopkom iz člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006 (14).

4.   Delež nadomestila Unije za nacionalno finančno pomoč ne sme preseči 60 % nacionalne finančne pomoči, dodeljene organizaciji proizvajalcev.

POGLAVJE V

Splošne določbe

Oddelek 1

Poročila in spremembe

Člen 96

Poročila skupin proizvajalcev in organizacij proizvajalcev

1.   Skupine proizvajalcev in organizacije proizvajalcev morajo na zahtevo pristojnega organa države članice predložiti vse ustrezne informacije, ki so potrebne za pripravo letnega poročila iz člena 97(b).

2.   Organizacije proizvajalcev predložijo letna poročila o izvajanju operativnih programov, ki so priložena zahtevkom za pomoč.

Ta poročila se nanašajo na:

| (a) | operativne programe, ki so bili izvedeni v predhodnem letu; |
| --- | --- |

(a)

operativne programe, ki so bili izvedeni v predhodnem letu;

| (b) | glavne spremembe operativnih programov; ter |
| --- | --- |

(b)

glavne spremembe operativnih programov; ter

| (c) | razhajanja med ocenjenim in zahtevanim zneskom pomoči. |
| --- | --- |

(c)

razhajanja med ocenjenim in zahtevanim zneskom pomoči.

3.   Za vsak operativni program, ki se izvaja, letno poročilo vsebuje:

| (a) | dosežke in rezultate operativnega programa, po potrebi na podlagi splošnih kazalnikov dosežkov in rezultatov iz Priloge VIII, ter, kadar je ustrezno, dodatnih kazalnikov dosežkov in rezultatov iz nacionalne strategije; ter |
| --- | --- |

(a)

dosežke in rezultate operativnega programa, po potrebi na podlagi splošnih kazalnikov dosežkov in rezultatov iz Priloge VIII, ter, kadar je ustrezno, dodatnih kazalnikov dosežkov in rezultatov iz nacionalne strategije; ter

| (b) | povzetek glavnih težav, ki so se pojavile pri upravljanju programa in katerih koli ukrepov, sprejetih za zagotovitev kakovosti in učinkovitosti izvajanja programa. |
| --- | --- |

(b)

povzetek glavnih težav, ki so se pojavile pri upravljanju programa in katerih koli ukrepov, sprejetih za zagotovitev kakovosti in učinkovitosti izvajanja programa.

Kadar je to primerno, se v letnem poročilu v skladu z nacionalno strategijo in členom 103c(5) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določi, kateri učinkoviti zaščitni ukrepi so vzpostavljeni za zaščito okolja pred mogočimi povečanimi pritiski zaradi naložb, ki jih podpira operativni program.

4.   Za končno leto izvajanja operativnega programa končno poročilo nadomesti letno poročilo iz odstavka 1.

Končna poročila morajo prikazati, v kakšnem obsegu so bili izpolnjeni zastavljeni programski cilji. Vsebujejo razlago sprememb dejavnosti in/ali metod ter opredelitev dejavnikov, ki so prispevali k uspešnosti ali neuspešnosti izvajanja programa in se upoštevajo ali se bodo upoštevali pri pripravi poznejših operativnih programov ali pri spreminjanju obstoječih.

5.   Ne glede na posebne določbe iz te uredbe, ki urejajo primere, ko skupina proizvajalcev ali organizacija proizvajalcev ne obvesti države članice, kot zahteva ta uredba ali Uredba (ES) št. 1234/2007, ali ko je uradno obvestilo neustrezno glede na objektivna dejstva v državi članici, država članica odloži predhodno priznanje skupine proizvajalcev ali priznanje organizacije proizvajalcev, dokler uradno obvestilo ni ustrezno.

Države članice vključijo podatke o teh primerih v letno poročilo iz člena 97(b) te uredbe.

Člen 97

Uradna obvestila držav članic o organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev in skupinah proizvajalcev

Države članice obvestijo Komisijo o naslednjih informacijah in dokumentaciji:

| (a) | do 31. januarja v katerem koli letu o skupnem znesku operativnih skladov, ki so bili tisto leto odobreni za vse operativne programe. V uradnem obvestilu sta navedena celoten znesek operativnih skladov in celoten znesek pomoči Unije, ki je bil zagotovljen za te sklade. Ti podatki se dodatno razdelijo glede na zneske za ukrepe preprečevanja in upravljanja kriz ter druge ukrepe; |
| --- | --- |

(a)

do 31. januarja v katerem koli letu o skupnem znesku operativnih skladov, ki so bili tisto leto odobreni za vse operativne programe. V uradnem obvestilu sta navedena celoten znesek operativnih skladov in celoten znesek pomoči Unije, ki je bil zagotovljen za te sklade. Ti podatki se dodatno razdelijo glede na zneske za ukrepe preprečevanja in upravljanja kriz ter druge ukrepe;

| (b) | do 15. novembra v katerem koli letu o letnem poročilu o organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev in skupinah proizvajalcev in operativnih skladih, operativnih programov in načrtih za priznanje, ki so potekali v preteklem letu. Letno poročilo zajema zlasti podatke iz Priloge XIV; |
| --- | --- |

(b)

do 15. novembra v katerem koli letu o letnem poročilu o organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev in skupinah proizvajalcev in operativnih skladih, operativnih programov in načrtih za priznanje, ki so potekali v preteklem letu. Letno poročilo zajema zlasti podatke iz Priloge XIV;

| (c) | do 31. januarja v katerem koli letu, o finančnem znesku, ki ustreza letnemu izvajanju načrtov za priznanje, ki potekajo v zadevnem letu. Navesti je treba odobrene ali ocenjene zneske. Uradno obvestilo mora za vsako posamezno skupino proizvajalcev vsebovati naslednje informacije:






  (i) | skupni znesek letnega obdobja izvajanja načrta za priznanje, prispevkov Unije, držav članic in skupin proizvajalcev in/ali članov skupin proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(c)

do 31. januarja v katerem koli letu, o finančnem znesku, ki ustreza letnemu izvajanju načrtov za priznanje, ki potekajo v zadevnem letu. Navesti je treba odobrene ali ocenjene zneske. Uradno obvestilo mora za vsako posamezno skupino proizvajalcev vsebovati naslednje informacije:

(i)

skupni znesek letnega obdobja izvajanja načrta za priznanje, prispevkov Unije, držav članic in skupin proizvajalcev in/ali članov skupin proizvajalcev;

| (ii) | razčlenitev med pomočjo, navedeno v tem vrstnem redu v členu 103a(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(ii)

razčlenitev med pomočjo, navedeno v tem vrstnem redu v členu 103a(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Člen 98

Uradna obvestila držav članic o proizvodnih cenah sadja in zelenjave na notranjem trgu

1.   Pristojni organi držav članic vsako sredo do 12. ure opoldne (po bruseljskem času) za vsak tržni dan obvestijo Komisijo o povprečju zabeleženih cen sadja in zelenjave, trženih na reprezentativnih trgih, ki so navedeni v delu A Priloge XV.

V primeru sadja in zelenjave, ki ju zajema splošni standard trženja, je treba priglasiti zgolj cene proizvodov, ki ustrezajo temu standardu, medtem ko se cene proizvodov, ki jih zajema posebni standard trženja, nanašajo zgolj na proizvode iz razreda I.

Priglašene cene morajo biti franko obrat za pakiranje, sortirane, pakirane, in, kjer je primerno, navedene na paletah in izražene v evrih na 100 kilogramov neto teže.

Če so podatki na voljo, države članice priglasijo cene, ki ustrezajo tipom in sortam proizvodov, velikostim in/ali predstavitvam, navedenim v delu A Priloge XV. Kjer se zabeležene cene nanašajo na druge tipe, sorte, velikosti in/ali predstavitve, ki niso navedeni v delu A Priloge XV, pristojni organi držav članic Komisijo uradno obvestijo o tipih, sortah, velikostih in/ali predstavitvah proizvodov, katerim ustrezajo cene.

2.   Države članice ugotovijo reprezentativne trge na področju proizvodnje zadevnega sadja in zelenjave, in sicer na podlagi transakcij, ki so bile izvedene na fizično ugotovljivih trgih, kot so veleprodajni trgi, dražbe ali drugi fizični kraji, na katerih ponudba ustreza povpraševanju, ali na podlagi neposrednih transakcij med proizvajalci, vključno z organizacijami proizvajalcev, in posameznimi kupci, kot so trgovci na debelo, trgovci, dostavni centri ali drugi ustrezni nosilci dejavnosti. Reprezentativne trge je mogoče ugotoviti tudi na podlagi kombinacije transakcij, ki so bile izvedene na fizično ugotovljivih trgih, in neposrednih transakcij.

3.   Pristojni organi držav članic lahko Komisijo prostovoljno uradno obvestijo o proizvodnih cenah sadja in zelenjave in drugih proizvodih, ki so našteti v delu B Priloge XV.

4.   Priglasitve cen v skladu z odstavkom 3 se opravijo skladno s smernicami, ki jih sprejme in javno objavi Komisija po metodah, ki se ji zdijo primerne.

Oddelek 2

Pregledi

Člen 99

Enoten identifikacijski sistem

Države članice zagotovijo, da se enoten identifikacijski sistem uporablja v zvezi z vsemi zahtevki za pomoč, ki jih je vložila ista organizacija ali skupina proizvajalcev. Ta identifikacija je združljiva s sistemom za registracijo identitete iz člena 15(1)(f) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (15).

Člen 100

Postopki predložitve

Države članice ne glede na posebne določbe v tej uredbi zagotovijo ustrezne postopke za vložitev zahtevkov za pomoč, zahtevkov za priznanje ali odobritev operativnega programa ter zahtevkov za plačilo.

Člen 101

Vzorčenje

Države članice zagotovijo, če je to potrebno za izvajanje pregledov na podlagi vzorčenja, da pregledi ustrezajo zadevnemu ukrepu glede narave in pogostnosti ter na podlagi analize tveganja.

Člen 102

Administrativni pregledi

Opravijo se upravni pregledi vseh zahtevkov za pomoč ali plačilo; ti pregledi zajemajo vse mogoče in primerne sestavne dele. Postopki zahtevajo evidentiranje opravljenih dejavnosti, rezultatov preverjanja in sprejetih ukrepov v zvezi z neskladji.

Člen 103

Pregledi na kraju samem

1.   Vsak pregled na kraju samem se opiše v poročilu o pregledu, da se omogoči pregled podrobnosti o izvedenih pregledih. Poročilo še zlasti navaja:

| (a) | shemo pomoči in pregledane zahtevke; |
| --- | --- |

(a)

shemo pomoči in pregledane zahtevke;

| (b) | navzoče osebe; |
| --- | --- |

(b)

navzoče osebe;

| (c) | pregledane dejavnosti, ukrepe in dokumente; in |
| --- | --- |

(c)

pregledane dejavnosti, ukrepe in dokumente; in

| (d) | rezultate pregledov. |
| --- | --- |

(d)

rezultate pregledov.

2.   Upravičencu se lahko omogoči, da podpiše poročilo in s tem potrdi svojo navzočnost pri pregledu ter doda svoje pripombe. Če se ugotovijo nepravilnosti, lahko upravičenec prejme kopijo poročila o pregledu.

3.   Pregledi na kraju samem se lahko predhodno napovejo, če zaradi tega ni ogrožen namen pregleda. Predhodno napoved je treba omejiti na najkrajši potreben čas.

4.   Kadar je to mogoče, je treba sočasno izvesti preglede na kraju samem iz te uredbe ter druge preglede iz prava Unije glede kmetijskih subvencij.

Člen 104

Dodelitev priznanja in odobritev operativnih programov

1.   Države članice pred priznanjem organizacije proizvajalcev v skladu s členom 125b(2)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 opravijo pregled na kraju samem pri organizaciji proizvajalcev, da preverijo usklajenost s pogoji za priznanje.

2.   Pristojni organ države članice pred odobritvijo operativnega programa v skladu s členom 64 preveri z vsemi primernimi sredstvi, vključno s pregledi na kraju samem, operativni program, predložen za odobritev, in zahtevke za spremembo, če je primerno. Ti pregledi zlasti zadevajo:

| (a) | točnost informacij iz člena 59(a), (b) in (e), ki se vključijo v osnutek operativnega programa; |
| --- | --- |

(a)

točnost informacij iz člena 59(a), (b) in (e), ki se vključijo v osnutek operativnega programa;

| (b) | skladnost ciljev programov s členom 103c Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter z nacionalnim okvirom in strategijo; |
| --- | --- |

(b)

skladnost ciljev programov s členom 103c Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter z nacionalnim okvirom in strategijo;

| (c) | upravičenost ukrepov ter upravičenost predlaganih izdatkov; |
| --- | --- |

(c)

upravičenost ukrepov ter upravičenost predlaganih izdatkov;

| (d) | skladnost in strokovno kakovost programov, utemeljenost ocen in načrt pomoči ter načrtovanje njegovega izvajanja. S pregledi se preverja, ali so bili določeni izmerljivi cilji, da se lahko spremljajo dosežki, in ali je določene cilje mogoče doseči z izvajanjem predlaganih ukrepov, ter |
| --- | --- |

(d)

skladnost in strokovno kakovost programov, utemeljenost ocen in načrt pomoči ter načrtovanje njegovega izvajanja. S pregledi se preverja, ali so bili določeni izmerljivi cilji, da se lahko spremljajo dosežki, in ali je določene cilje mogoče doseči z izvajanjem predlaganih ukrepov, ter

| (e) | skladnost dejavnosti, za katere se zahteva pomoč, z veljavnimi nacionalnimi pravili in pravom Unije zlasti, in kadar je primerno, glede javnih naročil, državne pomoči in ostalih ustreznih obveznih standardov, ki jih določa nacionalna zakonodaja, nacionalni okvir ali nacionalna strategija. |
| --- | --- |

(e)

skladnost dejavnosti, za katere se zahteva pomoč, z veljavnimi nacionalnimi pravili in pravom Unije zlasti, in kadar je primerno, glede javnih naročil, državne pomoči in ostalih ustreznih obveznih standardov, ki jih določa nacionalna zakonodaja, nacionalni okvir ali nacionalna strategija.

Člen 105

Upravni pregledi zahtevkov za pomoč za operativne programe

1.   Države članice pred odobritvijo pomoči izvedejo upravne preglede vseh zahtevkov za pomoč, ki se dopolnijo s pregledi na kraju samem z vzorčenjem, kot je določeno v členu 106.

2.   Upravni pregledi zahtevkov za pomoč vključujejo zlasti, in če je za predloženi zahtevek primerno, preverjanje:

| (a) | letnega ali po potrebi končnega poročila s priloženim zahtevkom v zvezi z izvajanjem operativnega programa; |
| --- | --- |

(a)

letnega ali po potrebi končnega poročila s priloženim zahtevkom v zvezi z izvajanjem operativnega programa;

| (b) | vrednosti tržne proizvodnje, prispevkov za operativni sklad in nastalih izdatkov; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti tržne proizvodnje, prispevkov za operativni sklad in nastalih izdatkov;

| (c) | dobave proizvodov in storitev ter pristnosti izdatkov, ki se uveljavljajo; |
| --- | --- |

(c)

dobave proizvodov in storitev ter pristnosti izdatkov, ki se uveljavljajo;

| (d) | skladnosti opravljenih dejavnosti z dejavnostmi, odobrenimi za operativni program; |
| --- | --- |

(d)

skladnosti opravljenih dejavnosti z dejavnostmi, odobrenimi za operativni program;

| (e) | upoštevanja finančnih ali drugih določenih mejnih vrednosti. |
| --- | --- |

(e)

upoštevanja finančnih ali drugih določenih mejnih vrednosti.

3.   Izdatki, nastali na podlagi operativnega programa, se dokažejo z računi in dokaznimi dokumenti o izvršenih plačilih, kot so bančni izpiski. Kadar to ni mogoče, se plačila dokažejo z dokumenti, ki imajo enako dokazno vrednost. Uporabljeni računi se izstavijo na ime organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev ali na ime odvisne družbe v stanju iz člena 50(9), ali na podlagi dovoljenja države članice na ime enega ali več članov, ki so proizvajalci. Vendar se, kjer je ustrezno, ob upoštevanju stroškov dela, kot so navedeni v Prilogi IX (2)(b), računi izstavijo na ime organizacije proizvajalcev, združenja organizacije proizvajalcev ali odvisne družbe v stanju iz člena 50(9).

Člen 106

Pregledi na kraju samem za zahtevke za pomoč za operativne programe

1.   Države članice v zvezi s preverjanjem zahtevka za pomoč iz člena 69(1) izvedejo preglede na kraju samem v prostorih organizacij proizvajalcev za zagotovitev skladnosti s pogoji za dodelitev pomoči ali preostanka pomoči v zadevnem letu.

Ti pregledi zadevajo zlasti:

| (a) | skladnost z merili za priznanje v zadevnem letu; |
| --- | --- |

(a)

skladnost z merili za priznanje v zadevnem letu;

| (b) | uporabo operativnega sklada v danem letu, vključno s prijavljenimi izdatki iz zahtevkov za predplačila ali delna plačila, vrednostjo tržne proizvodnje, prispevki v operativni sklad in prijavljenimi izdatki na podlagi računovodskih ali drugih dokumentov; |
| --- | --- |

(b)

uporabo operativnega sklada v danem letu, vključno s prijavljenimi izdatki iz zahtevkov za predplačila ali delna plačila, vrednostjo tržne proizvodnje, prispevki v operativni sklad in prijavljenimi izdatki na podlagi računovodskih ali drugih dokumentov;

| (c) | preglede druge stopnje za stroške umikov s trga ter zelenega obiranja in opustitve spravila. |
| --- | --- |

(c)

preglede druge stopnje za stroške umikov s trga ter zelenega obiranja in opustitve spravila.

2.   Pregledi iz odstavka 1 vsako leto vključijo znaten vzorec zahtevkov. Vzorec predstavlja najmanj 30 % celotnega zneska zaprošene pomoči v državah članicah z več kot desetimi priznanimi organizacijami proizvajalcev. V nasprotnem primeru se vsako organizacijo proizvajalcev obišče vsaj enkrat na tri leta.

Pred plačilom pomoči ali preostanka pomoči, ki se nanaša na zaključno leto operativnega programa, se v vsaki organizaciji proizvajalcev opravi vsaj en pregled.

3.   Rezultati pregledov na kraju samem se ocenijo, da se ugotovi, ali so težave, ki so se pojavile, sistematske narave in pomenijo tveganje za druge podobne dejavnosti, upravičence ali druge organe. V oceni se ugotovijo tudi vzroki takega stanja, morebitni nadaljnji pregled in potrebni popravni ter preventivni ukrepi.

Če pregledi razkrijejo precejšnje nepravilnosti v regiji ali delu regije ali v določeni organizaciji proizvajalcev, država članica opravi dodatne preglede med zadevnim letom in poveča odstotek ustreznih zahtevkov, ki jih je treba pregledati v naslednjem letu.

4.   Država članica presodi, katere organizacije proizvajalcev je treba pregledati na podlagi analize tveganja.

Analiza tveganja upošteva zlasti:

| (a) | višino pomoči, |
| --- | --- |

(a)

višino pomoči,

| (b) | ugotovitve pregledov iz prejšnjih let, |
| --- | --- |

(b)

ugotovitve pregledov iz prejšnjih let,

| (c) | naključni element, in |
| --- | --- |

(c)

naključni element, in

| (d) | ostale parametre, ki jih določijo države članice. |
| --- | --- |

(d)

ostale parametre, ki jih določijo države članice.

Člen 107

Pregledi na kraju samem za ukrepe operativnih programov

1.   Države članice s pregledi na kraju samem v zvezi z ukrepi operativnih programov preverijo zlasti:

| (a) | izvajanje dejavnosti iz operativnega programa; |
| --- | --- |

(a)

izvajanje dejavnosti iz operativnega programa;

| (b) | skladnost izvajanja ali načrtovanega izvajanja dejavnosti z odobreno uporabo iz operativnega programa; |
| --- | --- |

(b)

skladnost izvajanja ali načrtovanega izvajanja dejavnosti z odobreno uporabo iz operativnega programa;

| (c) | za ustrezno število stroškovnih postavk, da sta narava in časovna razporeditev zadevnih izdatkov skladna s pravom Unije in ustrezata odobrenim specifikacijam dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

za ustrezno število stroškovnih postavk, da sta narava in časovna razporeditev zadevnih izdatkov skladna s pravom Unije in ustrezata odobrenim specifikacijam dejavnosti;

| (d) | da je mogoče nastale izdatke dokazati z računovodskimi ali drugimi dokumenti; in |
| --- | --- |

(d)

da je mogoče nastale izdatke dokazati z računovodskimi ali drugimi dokumenti; in

| (e) | vrednost tržne proizvodnje. |
| --- | --- |

(e)

vrednost tržne proizvodnje.

2.   Vrednost tržne proizvodnje se preveri na podlagi finančnega računovodskega sistema, kot je revidiran in certificiran v skladu z nacionalno zakonodajo.

Zato se lahko države članice odločijo, da se izjava o vrednosti tržne proizvodnje potrdi na enak način kot finančni računovodski podatki.

Preverjanje izjave o vrednosti tržne proizvodnje se lahko izvede pred vložitvijo ustreznega zahtevka za pomoč. Izvede se najkasneje pred izplačilom pomoči.

3.   Pregledi na kraju samem vključujejo obisk dejavnosti ali organizatorja dejavnosti, če je dejavnost nematerialna, razen v izjemnih okoliščinah. Vsaj en obisk dejavnosti za preverjanje izvajanja je potreben zlasti pri dejavnostih na posameznih gospodarstvih, zajetih v vzorec iz člena 106(2).

Države članice se lahko odločijo, da ne bodo opravile takšnih obiskov za manjše ukrepe, ali kadar menijo, da obstaja majhno tveganje, da pogoji za prejem pomoči niso izpolnjeni ali da dejavnost v resnici ni bila izvedena. Ta odločitev in njena utemeljitev se zabeležita.

4.   Pregledi na kraju samem zajemajo vse obveznosti in zaveze organizacije proizvajalcev ali njenih članov, ki se lahko preverijo med obiskom.

5.   Le pregledi, ki izpolnjujejo vse zahteve iz tega člena, se upoštevajo pri pogostnosti preverjanja iz člena 106(2).

Člen 108

Pregledi prve stopnje za umike s trga

1.   Države članice opravljajo preglede prve stopnje za umike s trga v vsaki organizaciji proizvajalcev; sestavljeni so iz pregleda dokumentov in preverjanja identitete ter fizičnega pregleda, po potrebi z vzorčenjem, mase proizvodov, umaknjenih s trga, in preverjanja skladnosti s členom 76 v skladu s postopki iz poglavja II naslova II. Pregled se opravi po prejemu uradnega obvestila iz člena 78(1) v časovnih rokih v skladu s členom 78(2).

2.   Pregledi prve stopnje iz odstavka 1 zajemajo 100 % količine proizvodov, umaknjenih s trga. Na koncu tega pregleda se proizvodi, umaknjeni s trga, razen tistih, ki so namenjeni za prosto razdelitev, denaturirajo ali prodajo predstavnikom predelovalne industrije pod nadzorom pristojnih organov po pogojih, ki jih določi država članica v skladu s členom 80.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 kadar so proizvodi namenjeni za prosto razdelitev, lahko države članice preverijo manjši odstotek od odstotka iz odstavka 2 tega člena, če ta ni manjši od 10 % zadevnih količin v tržnem letu katere koli organizacije proizvajalcev. Pregled se lahko izvede v prostorih organizacije proizvajalcev in/ali v krajih prejemnikov proizvodov. Če se pri preverjanju odkrijejo znatne nepravilnosti, pristojni organi države članice opravijo dodatne preglede.

Člen 109

Pregledi druge stopnje za umike s trga

1.   Države članice v okviru pregledov iz člena 106 izvedejo preglede druge stopnje za umike s trga.

Države članice določijo merila za analizo in vrednotenje tveganja katere koli organizacije proizvajalcev, ki izvaja neustrezne umike s trga. Navedena merila se med drugim navezujejo na ugotovitve predhodnih pregledov prve in druge stopnje in na to, ali ima organizacija proizvajalcev obliko postopka zagotavljanja kakovosti ali ne. Navedena merila uporabijo za določitev najmanjšega števila pregledov druge stopnje za vsako organizacijo proizvajalcev.

2.   Pregledi iz odstavka 1 zajemajo preglede na kraju samem v prostorih organizacij proizvajalcev in prejemnikov proizvodov, umaknjenih s trga, da bi se prepričali, da so bili vsi pogoji za izplačilo pomoči Unije izpolnjeni. Ti pregledi vključujejo:

| (a) | posebne evidence zalog in računovodske evidence, ki jih morajo voditi organizacije proizvajalcev pri enem ali več umikih s trga v zadevnem tržnem letu; |
| --- | --- |

(a)

posebne evidence zalog in računovodske evidence, ki jih morajo voditi organizacije proizvajalcev pri enem ali več umikih s trga v zadevnem tržnem letu;

| (b) | preverjanje količin, danih v promet, kakor je navedeno v zahtevkih za pomoč, pregledovanje zlasti evidence zalog in računovodske evidence, računov in, po potrebi, njihovo verodostojnost, s čimer se zagotovi, da se izjave ujemajo z računovodskimi in/ali davčnimi podatki zadevnih organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

preverjanje količin, danih v promet, kakor je navedeno v zahtevkih za pomoč, pregledovanje zlasti evidence zalog in računovodske evidence, računov in, po potrebi, njihovo verodostojnost, s čimer se zagotovi, da se izjave ujemajo z računovodskimi in/ali davčnimi podatki zadevnih organizacij proizvajalcev;

| (c) | preverjanje pravilnosti računov, zlasti verodostojnosti čistih prejemkov organizacij proizvajalcev, kot so prijavljeni v njihovih zahtevkih za plačilo, in sorazmernosti vseh stroškov umikov s trga, s čimer se zagotovi točnost teh zneskov; in |
| --- | --- |

(c)

preverjanje pravilnosti računov, zlasti verodostojnosti čistih prejemkov organizacij proizvajalcev, kot so prijavljeni v njihovih zahtevkih za plačilo, in sorazmernosti vseh stroškov umikov s trga, s čimer se zagotovi točnost teh zneskov; in

| (d) | preglede namenskosti proizvodov, umaknjenih s trga, kakor je navedeno v zahtevkih za plačilo, in preglede ustrezne denaturacije, s katerimi se zagotovi, da so organizacije proizvajalcev in prejemniki ravnali v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(d)

preglede namenskosti proizvodov, umaknjenih s trga, kakor je navedeno v zahtevkih za plačilo, in preglede ustrezne denaturacije, s katerimi se zagotovi, da so organizacije proizvajalcev in prejemniki ravnali v skladu s to uredbo.

3.   Pregledi iz odstavka 2 se izvajajo v prostorih zadevnih organizacij proizvajalcev in prejemnikov, povezanih s temi organizacijami. Vsak pregled vključuje vzorec, ki predstavlja najmanj 5 % količin, ki jih je organizacija proizvajalcev umaknila s trga v tržnem letu.

4.   Posebna evidenca zalog in računovodska evidenca iz odstavka 2(a) za vsak proizvod, umaknjen s trga, prikazujeta naslednja gibanja, izražena v količinah:

| (a) | proizvodnje članov organizacije proizvajalcev in članov drugih organizacij proizvajalcev v skladu s členom 125a(2)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(a)

proizvodnje članov organizacije proizvajalcev in članov drugih organizacij proizvajalcev v skladu s členom 125a(2)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| (b) | prodaje organizacije proizvajalcev, ki so razčlenjene po proizvodih, pripravljenih za trg svežih proizvodov in drugih vrst proizvodov (vključno s surovinami za predelavo); in |
| --- | --- |

(b)

prodaje organizacije proizvajalcev, ki so razčlenjene po proizvodih, pripravljenih za trg svežih proizvodov in drugih vrst proizvodov (vključno s surovinami za predelavo); in

| (c) | proizvodov, umaknjenih s trga. |
| --- | --- |

(c)

proizvodov, umaknjenih s trga.

5.   Pregledi namembnega kraja proizvodov iz odstavka 4(c) vključujejo zlasti:

| (a) | vzorčno pregledovanje posameznih računovodskih izkazov, ki jih vodijo prejemniki, in po potrebi preverjanje, da se ti ujemajo z računovodskimi izkazi, predpisanimi z nacionalno zakonodajo; in |
| --- | --- |

(a)

vzorčno pregledovanje posameznih računovodskih izkazov, ki jih vodijo prejemniki, in po potrebi preverjanje, da se ti ujemajo z računovodskimi izkazi, predpisanimi z nacionalno zakonodajo; in

| (b) | preglede skladnosti z ustreznimi okoljskimi zahtevami. |
| --- | --- |

(b)

preglede skladnosti z ustreznimi okoljskimi zahtevami.

6.   Če se med pregledi druge stopnje odkrijejo znatne nepravilnosti, pristojni organi države članice opravijo podrobnejše preglede druge stopnje za zadevno tržno leto in povečajo število pregledov druge stopnje v prostorih zadevne organizacije proizvajalcev ali njihovih združenj v naslednjem tržnem letu.

Člen 110

Zeleno obiranje in opustitev spravila

1.   Države članice pred postopkom zelenega obiranja s pregledom na kraju samem preverijo, da zadevni proizvodi niso poškodovani in da je zadevno območje dobro vzdrževano. Države članice po zelenem obiranju preverijo, ali je bilo spravilo pridelka opravljeno na celotnem območju in je bil pridelek denaturiran.

Po koncu obdobja spravila pridelkov države članice preverijo zanesljivost analize na podlagi pričakovanih razmer na trgu iz člena 85(2). Analizirajo tudi mogoče razlike med pričakovanimi in dejanskimi razmerami na trgu.

2.   Države članice pred postopkom opustitve spravila s pregledom na kraju samem zagotovijo, da je zadevno območje dobro vzdrževano, da se ni izvedlo nobeno delno spravilo pridelka ter da je proizvod dobro razvit ter na splošno zdrav, zadovoljiv in tržne kakovosti.

Države članice zagotovijo, da se proizvodnja denaturira. Če to ni mogoče, s pregledom ali pregledi na kraju samem v obdobju spravila pridelka zagotovijo, da se spravilo ne izvede.

3.   Smiselno se uporablja člen 109(1), (2), (3) in (6).

Člen 111

Pregledi pred odobritvijo načrtov za priznanje skupin proizvajalcev

1.   Države članice pred odobritvijo načrta za priznanje skupine proizvajalcev v skladu s členom 125e(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 opravijo preglede na kraju samem pri pravni osebi ali jasno opredeljenem delu pravne osebe.

2.   Država članica preveri z vsemi primernimi sredstvi, vključno s pregledi na kraju samem:

| (a) | točnost podatkov v načrtu za priznanje; |
| --- | --- |

(a)

točnost podatkov v načrtu za priznanje;

| (b) | ekonomsko doslednost in tehnično kakovost načrta, utemeljenost ocen ter načrtovanje njegovega izvajanja; |
| --- | --- |

(b)

ekonomsko doslednost in tehnično kakovost načrta, utemeljenost ocen ter načrtovanje njegovega izvajanja;

| (c) | upravičenost ukrepov ter upravičenost in primernost predlaganih izdatkov; in |
| --- | --- |

(c)

upravičenost ukrepov ter upravičenost in primernost predlaganih izdatkov; in

| (d) | skladnost postopkov, za katere se zahteva pomoč, z veljavnim nacionalnim pravom in pravom Unije zlasti z določbami glede javnih naročil, državne pomoči in ostalih ustreznih obveznih standardov, ki jih določa nacionalna zakonodaja, nacionalni okvir ali nacionalna strategija. |
| --- | --- |

(d)

skladnost postopkov, za katere se zahteva pomoč, z veljavnim nacionalnim pravom in pravom Unije zlasti z določbami glede javnih naročil, državne pomoči in ostalih ustreznih obveznih standardov, ki jih določa nacionalna zakonodaja, nacionalni okvir ali nacionalna strategija.

Člen 112

Pregledi zahtevkov skupin proizvajalcev za pomoč

1.   Države članice pred odobritvijo plačila izvedejo upravne preglede vseh zahtevkov za pomoč, ki so jih vložile skupine proizvajalcev, in preglede na kraju samem z vzorčenjem.

2.   Države članice po vložitvi zahtevka za pomoč iz člena 45 izvedejo preglede na kraju samem pri skupinah proizvajalcev za zagotovitev skladnosti s pogoji za dodelitev pomoči v zadevnem letu.

Ti pregledi zlasti zadevajo:

| (a) | skladnost z merili za priznanje v zadevnem letu; in |
| --- | --- |

(a)

skladnost z merili za priznanje v zadevnem letu; in

| (b) | vrednost tržne proizvodnje ter izvajanje ukrepov iz načrta za priznanje in nastale stroške. |
| --- | --- |

(b)

vrednost tržne proizvodnje ter izvajanje ukrepov iz načrta za priznanje in nastale stroške.

3.   Pregledi iz odstavka 2 vsako leto vključijo znaten vzorec zahtevkov. Vzorec predstavlja najmanj 30 % celotnega zneska pomoči.

Vse organizacije proizvajalcev se pregledajo vsaj enkrat vsakih pet let.

4.   Člena 105 in 107 se uporabljata s potrebnimi spremembami.

Člen 113

Nadnacionalne organizacije proizvajalcev in nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev

1.   Država članica, v kateri ima nadnacionalna organizacija proizvajalcev ali nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev svoj sedež, je v celoti odgovorna za organizacijo pregledov pri tej organizaciji ali združenju, zlasti glede operativnega programa in operativnega sklada, in po potrebi izvaja sankcije.

2.   Ostale države članice, ki morajo zagotoviti upravno sodelovanje iz člena 28(2)(c) in člena 35(2)(c), izvajajo takšne upravne preglede in preglede na kraju samem, kot jih zahteva država članica iz odstavka 1 tega člena, ki ji tudi sporočajo rezultate. Upoštevajo vse roke, ki jih določi država članica iz odstavka 1.

3.   Pravila, ki veljajo v državi članici iz odstavka 1, se uporabljajo za organizacijo proizvajalcev ter operativni program in sklad. Vendar v zvezi z okoljskimi in fitosanitarnimi vprašanji ter namensko uporabo umaknjenih proizvodov velja zakonodaja države članice, v kateri poteka proizvodnja.

Oddelek 3

Sankcije

Člen 114

Neupoštevanje meril za priznanje

1.   Države članice organizaciji proizvajalcev odvzamejo priznanje, če je neupoštevanje meril za priznanje precejšnje in če nastane zaradi dejstva, da je organizacija proizvajalcev delovala namerno ali s hudo malomarnostjo.

Države članice organizaciji proizvajalcev priznanje odvzamejo zlasti, če neupoštevanje meril za priznanje zadeva:

| (a) | kršitev zahtev iz členov 21 in 23, člena 26(1) in (2) ali člena 31 ali |
| --- | --- |

(a)

kršitev zahtev iz členov 21 in 23, člena 26(1) in (2) ali člena 31 ali

| (b) | položaj, ko vrednost tržne proizvodnje v dveh zaporednih letih pade pod mejo, ki jo določi država članica v skladu s členom 125b(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(b)

položaj, ko vrednost tržne proizvodnje v dveh zaporednih letih pade pod mejo, ki jo določi država članica v skladu s členom 125b(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Odvzem priznanja v smislu tega odstavka začne veljati od datuma, ko niso bili izpolnjeni pogoji za priznanje v skladu s katero koli veljavno horizontalno zakonodajo na nacionalni ravni o rokih zastaranja.

2.   Kadar se odstavek 1 ne uporablja, države članice organizaciji proizvajalcev začasno odvzamejo priznanje, če je neupoštevanje meril za priznanje precejšnje, vendar le začasno.

V obdobju začasnega odvzema priznanja se pomoč ne izplačuje. Začasni odvzem velja od datuma, ko se je izvedel pregled, do datuma, ko se izvede pregled, ki dokaže izpolnjevanje zadevnih meril.

Obdobje začasnega odvzema priznanja ne presega 12 mesecev. Če se zadevna merila po 12 mesecih ne izpolnijo, se priznanje odvzame.

Države članice lahko izvedejo plačila po poteku roka iz člena 70, kadar je to potrebno za uporabo tega odstavka. Vendar morajo biti ta poznejša plačila v vsakem primeru izvedena najpozneje 15. oktobra v drugem letu, ki sledi letu izvajanja programa.

3.   V drugih primerih neupoštevanja meril za priznanje, ko se odstavka 1 in 2 ne uporabljata, države članice pošljejo opozorilno pismo, v katerem so navedeni morebitni popravni ukrepi. Države članice lahko zadržijo izplačila pomoči, dokler se popravni ukrepi ne sprejmejo.

Države članice lahko izvedejo plačila po poteku roka iz člena 70, kadar je to potrebno za uporabo tega odstavka. Vendar morajo biti ta poznejša plačila v vsakem primeru izvedena najpozneje 15. oktobra v drugem letu, ki sledi letu izvajanja programa.

Če se popravni ukrepi v 12 mesecih ne sprejmejo, se to obravnava kot resno neupoštevanje meril in se uporabi odstavek 2.

Člen 115

Goljufije

1.   Če se ugotovi, da je organizacija proizvajalcev, združenje organizacij proizvajalcev ali skupina proizvajalcev storila dejanje goljufije v zvezi s pomočjo, ki jo obravnava Uredba (ES) št. 1234/2007, države članice ne glede na vse ostale kazni, ki se izvajajo na podlagi zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje:

| (a) | odvzamejo priznanje organizaciji proizvajalcev, združenju organizacij proizvajalcev ali skupini proizvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

odvzamejo priznanje organizaciji proizvajalcev, združenju organizacij proizvajalcev ali skupini proizvajalcev;

| (b) | iz pomoči na podlagi zadevnega operativnega programa ali načrta za priznanje izključijo vse zadevne ukrepe ali dejavnosti in izterjajo vso morebitno pomoč, ki je za to dejavnost že bila izplačana; in |
| --- | --- |

(b)

iz pomoči na podlagi zadevnega operativnega programa ali načrta za priznanje izključijo vse zadevne ukrepe ali dejavnosti in izterjajo vso morebitno pomoč, ki je za to dejavnost že bila izplačana; in

| (c) | organizacijo proizvajalcev, združenje organizacij proizvajalcev ali skupino proizvajalcev izključijo iz pomoči na podlagi zadevnega operativnega programa ali načrta za priznanje v naslednjem letu. |
| --- | --- |

(c)

organizacijo proizvajalcev, združenje organizacij proizvajalcev ali skupino proizvajalcev izključijo iz pomoči na podlagi zadevnega operativnega programa ali načrta za priznanje v naslednjem letu.

2.   Države članice organizaciji proizvajalcev, združenju organizacij proizvajalcev ali skupini proizvajalcev začasno odvzamejo priznanje ali odložijo izplačila, če obstaja sum, da je storila kaznivo dejanje goljufije v zvezi s pomočjo, ki jo obravnava Uredba (ES) št. 1234/2007.

Člen 116

Skupine proizvajalcev

1.   Države članice sankcije in kazni iz člena 114 in/ali člena 117 smiselno uporabijo za načrte za priznanje.

2.   Če se po koncu obdobja, ki ga država članica določi v skladu s členom 49(4), skupine proizvajalcev ne prizna kot organizacijo proizvajalcev, država članica poleg ukrepov iz odstavka 1 izterja:

| (a) | 100 % pomoči, izplačane skupini proizvajalcev, če je bil vzrok nepriznanja namerno ravnanje ali huda malomarnost skupine proizvajalcev; ali |
| --- | --- |

(a)

100 % pomoči, izplačane skupini proizvajalcev, če je bil vzrok nepriznanja namerno ravnanje ali huda malomarnost skupine proizvajalcev; ali

| (b) | 50 % pomoči, izplačane skupini proizvajalcev, v vseh drugih primerih. |
| --- | --- |

(b)

50 % pomoči, izplačane skupini proizvajalcev, v vseh drugih primerih.

Člen 117

Operativni program

1.   Plačila se izračunajo na podlagi tistega, kar velja za upravičeno.

2.   Država članica preveri zahtevek za pomoč, ki ga prejme od upravičenca, in določi zneske, upravičene do podpore. Določi torej:

| (a) | znesek, ki bi se izplačal upravičencu izključno na podlagi zahtevka; |
| --- | --- |

(a)

znesek, ki bi se izplačal upravičencu izključno na podlagi zahtevka;

| (b) | znesek, ki ga plača upravičencu po pregledu upravičenosti zahtevka. |
| --- | --- |

(b)

znesek, ki ga plača upravičencu po pregledu upravičenosti zahtevka.

3.   Če znesek, ki je izračunan na podlagi odstavka 2(a), za več kot 3 % presega znesek, izračunan na podlagi odstavka 2(b), se uporabi kazen. Znesek kazni je enak razliki med zneskoma, izračunanima na podlagi odstavka 2(a) in (b).

Vendar se kazen ne uporabi, če organizacija ali skupina proizvajalcev lahko dokaže, da ni odgovorna za vključitev neupravičenega zneska.

4.   Odstavka 2 in 3 se smiselno uporabita za neupravičene izdatke, ugotovljene med pregledi na kraju samem ali nadaljnjimi pregledi.

5.   Če se vrednost tržne proizvodnje prijavi in pregleda pred vložitvijo zahtevka za pomoč, se za prijavljene in pregledane vrednosti uporabijo za izračun zneskov v skladu z odstavkoma 2(a) oziroma (b).

Člen 118

Sankcije, ki sledijo pregledom prve stopnje za umike s trga

Če se po pregledu iz člena 108 ugotovijo nepravilnosti v zvezi s tržnimi standardi ali minimalnimi zahtevami iz člena 76, mora upravičenec:

| (a) | plačati kazen v višini prispevka Unije, ki se izračuna na podlagi količin umaknjenih proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi ali minimalni zahtevami, če te količine pomenijo manj kot 10 % količin, prijavljenih v skladu s členom 78, za zadevni umik s trga; |
| --- | --- |

(a)

plačati kazen v višini prispevka Unije, ki se izračuna na podlagi količin umaknjenih proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi ali minimalni zahtevami, če te količine pomenijo manj kot 10 % količin, prijavljenih v skladu s členom 78, za zadevni umik s trga;

| (b) | plačati kazen v višini dvojnega prispevka Unije, če te količine pomenijo med 10 in 25 % prijavljenih količin; ali |
| --- | --- |

(b)

plačati kazen v višini dvojnega prispevka Unije, če te količine pomenijo med 10 in 25 % prijavljenih količin; ali

| (c) | plačati kazen v višini prispevka Unije za celotno prijavljeno količino v skladu s členom 78, če te količine presegajo 25 % prijavljene količine. |
| --- | --- |

(c)

plačati kazen v višini prispevka Unije za celotno prijavljeno količino v skladu s členom 78, če te količine presegajo 25 % prijavljene količine.

Člen 119

Ostale sankcije za organizacije proizvajalcev v zvezi s postopki umika s trga

1.   Kazni iz člena 117 zajemajo pomoč, ki se zahteva v zvezi s postopki umika s trga, kot sestavni deli izdatkov za operativni program.

2.   Izdatki za postopek umika s trga se obravnavajo kot neupravičeni, če proizvodi, ki se ne dajo v prodajo, niso bili namensko uporabljeni, kot je določila država članica v skladu s členom 80(1), ali je umik s trga ali namembni kraj negativno vplival na okolje ali povzročil negativne fitosanitarne posledice v nasprotju z določbami, sprejetimi v skladu s členom 80(1).

Člen 120

Sankcije za prejemnike umaknjenih proizvodov

Kadar se nepravilnosti, ki se pripisujejo prejemnikom proizvodov, umaknjenih s trga, odkrijejo med pregledi, opravljenimi v skladu s členoma 108 in 109, se uporabijo naslednje sankcije:

| (a) | prejemniki niso več upravičeni do prejema umaknjenih proizvodov; in |
| --- | --- |

(a)

prejemniki niso več upravičeni do prejema umaknjenih proizvodov; in

| (b) | prejemniki proizvodov, umaknjenih s trga, morajo povrniti vrednost prejetih proizvodov ter s tem povezane stroške sortiranja, pakiranja in prevoza v skladu s pravili, ki jih določijo države članice. |
| --- | --- |

(b)

prejemniki proizvodov, umaknjenih s trga, morajo povrniti vrednost prejetih proizvodov ter s tem povezane stroške sortiranja, pakiranja in prevoza v skladu s pravili, ki jih določijo države članice.

Sankcija, določena v točki (a), začne veljati takoj in traja vsaj eno tržno leto. Glede na resnost nepravilnosti se lahko podaljša.

Člen 121

Zeleno obiranje in opustitev spravila

1.   Če se v zvezi z zelenim obiranjem ugotovi, da organizacija proizvajalcev ni izpolnila svojih obveznosti, plača nadomestilo v obliki kazni za površine, na katerih se obveznost ni spoštovala. Neizpolnjevanje obveznosti vključuje primere, ko:

| (a) | država članica med preverjanji iz drugega pododstavka člena 110(1) ugotovi, da ukrep zelenega obiranja ni bil upravičen na podlagi analize pričakovanih razmer na trgu v zadevnem obdobju, |
| --- | --- |

(a)

država članica med preverjanji iz drugega pododstavka člena 110(1) ugotovi, da ukrep zelenega obiranja ni bil upravičen na podlagi analize pričakovanih razmer na trgu v zadevnem obdobju,

| (b) | površina, prijavljena za zeleno obiranje, ni upravičena do zelenega obiranja ali |
| --- | --- |

(b)

površina, prijavljena za zeleno obiranje, ni upravičena do zelenega obiranja ali

| (c) | s površine ni bil pospravljen celoten pridelek ali proizvodnja ni denaturirana. |
| --- | --- |

(c)

s površine ni bil pospravljen celoten pridelek ali proizvodnja ni denaturirana.

2.   Če se v zvezi z opustitvijo spravila ugotovi, da organizacija proizvajalcev ni izpolnila svojih obveznosti, plača nadomestilo v obliki kazni za območja, na katerih se obveznost ni spoštovala. Neizpolnjevanje obveznosti vključuje primere, ko:

| (a) | površina, prijavljena za opustitev spravila, ni upravičena do opustitve spravila, |
| --- | --- |

(a)

površina, prijavljena za opustitev spravila, ni upravičena do opustitve spravila,

| (b) | se vseeno izvede delno ali celotno spravilo ali |
| --- | --- |

(b)

se vseeno izvede delno ali celotno spravilo ali

| (c) | se je pojavil negativni vpliv na okolje ali kakršne koli negativne fitosanitarne posledice, za katere je odgovorna organizacija proizvajalcev. |
| --- | --- |

(c)

se je pojavil negativni vpliv na okolje ali kakršne koli negativne fitosanitarne posledice, za katere je odgovorna organizacija proizvajalcev.

3.   Kazni iz odstavkov 1 in 2 se uporabljajo poleg vseh kazni, ki so naložene v skladu s členom 117.

Člen 122

Oviranje pregleda na kraju samem

Zahtevek za pomoč se zavrne za zadevni delež izdatkov, če organizacija proizvajalcev, član ali ustrezni predstavnik ovira izvajanje pregleda na kraju samem.

Člen 123

Izplačilo izterjane pomoči in kazni

1.   Organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev, skupine proizvajalcev ali drugi zadevni nosilci dejavnosti morajo povrniti neupravičeno izplačano pomoč skupaj z obrestmi, prav tako morajo plačati kazni, določene v tem oddelku.

Obresti se izračunajo:

| (a) | na podlagi obdobja, ki preteče med plačilom in povračilom zneska s strani upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi obdobja, ki preteče med plačilom in povračilom zneska s strani upravičenca;

| (b) | na podlagi stopenj, ki jih na datum plačila neupravičenih zneskov Evropska centralna banka uporablja za svoje osnovne postopke refinanciranja in ki so objavljene v seriji C Uradnega lista Evropske unije, povečanih za tri odstotne točke. |
| --- | --- |

(b)

na podlagi stopenj, ki jih na datum plačila neupravičenih zneskov Evropska centralna banka uporablja za svoje osnovne postopke refinanciranja in ki so objavljene v seriji C Uradnega lista Evropske unije, povečanih za tri odstotne točke.

2.   Izterjana pomoč, obresti in naložene kazni se plačajo v Evropski kmetijski jamstveni sklad.

Člen 124

Uradna obvestila o nepravilnostih

Uporaba upravnih sankcij in kazni ter izterjava neupravičeno izplačanih zneskov iz tega oddelka ne posegata v uradno sporočanje nepravilnosti Komisiji v skladu z Uredbo Komisije št. 1848/2006 (16).

Oddelek 4

Spremljanje in vrednotenje operativnih programov in nacionalnih strategij

Člen 125

Skupni kazalniki uspešnosti

1.   Nacionalne strategije in operativni programi se spremljajo ter vrednotijo, da se oceni napredek pri doseganju ciljev operativnih programov ter pri uspešnosti in učinkovitosti teh ciljev.

2.   Napredek, uspešnost in učinkovitost se ocenijo z enotnimi kazalniki uspešnosti, določenimi v Prilogi VIII, na podlagi temeljnega položaja ter finančnega izvajanja, dosežkov, rezultatov in vpliva izvedenih operativnih programov.

3.   Če država članica meni, da je ustrezno, nacionalna strategija določi omejen niz dodatnih kazalnikov, specifičnih za to strategijo, na podlagi nacionalnih in/ali regionalnih potreb, pogojev in ciljev, specifičnih za nacionalne operativne programe, ki jih izvajajo organizacije proizvajalcev. Vključijo se dodatni kazalniki v zvezi z okoljskimi cilji, ki niso vključeni v enotne kazalnike uspešnosti, če so na voljo.

Člen 126

Postopki spremljanja in vrednotenja v zvezi z operativnimi programi

1.   Organizacije proizvajalcev zagotovijo spremljanje in vrednotenje operativnih programov na podlagi ustreznih kazalnikov iz niza enotnih kazalcev uspešnosti iz člena 125, in kadar je ustrezno, dodatnih kazalnikov iz nacionalne strategije.

V ta namen vzpostavijo sistem za zbiranje, zapisovanje in hrambo informacij, koristnih za niz teh kazalnikov.

2.   Spremljanje je namenjeno ocenjevanju napredka pri doseganju posebnih ciljev, določenih za operativni program. Izvaja se na podlagi finančnih kazalnikov ter kazalnikov dosežkov in rezultatov. Rezultati spremljanja so namenjeni:

| (a) | preverjanju kakovosti izvajanja programa; |
| --- | --- |

(a)

preverjanju kakovosti izvajanja programa;

| (b) | ugotavljanju potrebe po prilagoditvi ali pregledu operativnega programa za doseganje ciljev programa ali izboljšanje upravljanja programa, vključno z njegovim finančnim upravljanjem; |
| --- | --- |

(b)

ugotavljanju potrebe po prilagoditvi ali pregledu operativnega programa za doseganje ciljev programa ali izboljšanje upravljanja programa, vključno z njegovim finančnim upravljanjem;

| (c) | zagotavljanju izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem operativnega programa. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanju izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem operativnega programa.

Informacije v zvezi z rezultati dejavnosti spremljanja se vključijo v vsako letno poročilo, ki ga mora organizacija proizvajalcev v skladu s členom 96(1) predložiti nacionalnemu organu, pristojnemu za upravljanje nacionalne strategije.

3.   Vrednotenje se izvede v obliki ločenega poročila o vmesnem vrednotenju.

Vmesno vrednotenje, ki se lahko izvaja s pomočjo specializiranega svetovalnega urada, je namenjeno preučevanju stopnje uporabe finančnih sredstev, učinkovitosti in uspešnosti operativnega programa ter ocenjevanju napredka v zvezi s splošnimi cilji programa. V ta namen se uporabijo splošni kazalniki uspešnosti na podlagi temeljnega položaja, rezultatov, in kadar je ustrezno, vplivov.

Po potrebi izvajanje vmesnega vrednotenja vključuje kakovostno oceno rezultatov in vpliva okoljskih ukrepov s ciljem:

| (a) | preprečevanja erozije tal; |
| --- | --- |

(a)

preprečevanja erozije tal;

| (b) | zmanjšanja uporabe in/ali boljšega upravljanja fitofarmacevtskih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanja uporabe in/ali boljšega upravljanja fitofarmacevtskih sredstev;

| (c) | varstva habitatov in biotske raznovrstnosti; ali |
| --- | --- |

(c)

varstva habitatov in biotske raznovrstnosti; ali

| (d) | ohranjanja pokrajine. |
| --- | --- |

(d)

ohranjanja pokrajine.

Rezultati vrednotenja se uporabijo:

| (a) | za izboljšanje kakovosti operativnih programov, ki jih upravlja organizacija proizvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

za izboljšanje kakovosti operativnih programov, ki jih upravlja organizacija proizvajalcev;

| (b) | za ugotavljanje potrebe po bistveni spremembi operativnega programa; |
| --- | --- |

(b)

za ugotavljanje potrebe po bistveni spremembi operativnega programa;

| (c) | za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem operativnih programov; in |
| --- | --- |

(c)

za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem operativnih programov; in

| (d) | za pridobivanje spoznanj v zvezi z izboljšanjem kakovosti, učinkovitosti in uspešnosti prihodnjih operativnih programov, ki jih upravlja organizacija proizvajalcev. |
| --- | --- |

(d)

za pridobivanje spoznanj v zvezi z izboljšanjem kakovosti, učinkovitosti in uspešnosti prihodnjih operativnih programov, ki jih upravlja organizacija proizvajalcev.

Vmesno vrednotenje se izvaja med operativnim programom v času, ki omogoča upoštevanje rezultatov vrednotenja pri oblikovanju naslednjega operativnega programa.

Poročilo o vmesnem vrednotenju se priloži ustreznemu letnemu poročilu iz člena 96(1).

Člen 127

Postopki spremljanja in vrednotenja v zvezi z nacionalno strategijo

1.   Spremljanje in vrednotenje nacionalne strategije se izvaja na podlagi ustreznih kazalnikov iz enotnega niza kazalnikov uspešnosti iz člena 125, in kadar je ustrezno, dodatnih kazalnikov iz nacionalne strategije.

2.   Države članice vzpostavijo sistem za zbiranje, zapisovanje in hrambo informacij v elektronski obliki, ustrezni za sestavljanje kazalnikov iz člena 125. Zato se bodo osredotočile na informacije, ki jih predloži organizacija proizvajalcev v zvezi s spremljanjem in vrednotenjem njihovih operativnih programov.

3.   Spremljanje je redno in namenjeno ocenjevanju napredka pri doseganju ciljev, določenih za operativne programe. Izvaja se na podlagi finančnih kazalnikov ter kazalnikov dosežkov in rezultatov. Zato se uporabljajo informacije, priložene letnim poročilom o napredku, ki jih predloži organizacija proizvajalcev v zvezi s spremljanjem operativnih programov. Rezultati spremljanja se uporabijo:

| (a) | za preverjanje kakovosti izvajanja operativnih programov; |
| --- | --- |

(a)

za preverjanje kakovosti izvajanja operativnih programov;

| (b) | za ugotavljanje potrebe po prilagoditvah ali pregledu nacionalne strategije za doseganje ciljev strategije ali izboljšanje upravljanja strategije, vključno s finančnim upravljanjem operativnih programov; in |
| --- | --- |

(b)

za ugotavljanje potrebe po prilagoditvah ali pregledu nacionalne strategije za doseganje ciljev strategije ali izboljšanje upravljanja strategije, vključno s finančnim upravljanjem operativnih programov; in

| (c) | za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem nacionalne strategije. |
| --- | --- |

(c)

za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem nacionalne strategije.

4.   Vrednotenje je namenjeno ocenjevanju napredka pri doseganju splošnih ciljev strategije. Izvaja se na podlagi kazalnikov v zvezi s temeljnim položajem, rezultati, in kadar je ustrezno, vplivi. Zato se uporabljajo rezultati spremljanja in vmesnega vrednotenja operativnih programov, vključeni v letna poročila o napredku in končna poročila, ki jih predložijo organizacije proizvajalcev. Rezultati vrednotenja se uporabijo:

| (a) | za izboljšanje kakovosti strategije; |
| --- | --- |

(a)

za izboljšanje kakovosti strategije;

| (b) | za ugotavljanje potrebe po bistveni spremembi strategije; in |
| --- | --- |

(b)

za ugotavljanje potrebe po bistveni spremembi strategije; in

| (c) | za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem nacionalne strategije. |
| --- | --- |

(c)

za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti poročanja v zvezi z izvajanjem nacionalne strategije.

Vrednotenje vključuje vrednotenje, ki se izvede leta 2012, vendar še pravočasno, da se njegovi rezultati vključijo v ločeno poročilo o vrednotenju, ki se istega leta priloži letnemu nacionalnemu poročilu iz člena 97(b). Namenjeno je preučevanju stopnje uporabe finančnih sredstev, učinkovitosti in uspešnosti izvedenih operativnih programov ter ocenjevanju učinka in vpliva teh programov v zvezi s cilji strategije, ter kadar je ustrezno, drugimi cilji iz člena 103c(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Prav tako je namenjeno pridobivanju spoznanj v zvezi z izboljšanjem kakovosti prihodnjih nacionalnih strategij in zlasti opredeljevanju mogočih pomanjkljivosti pri opredeljevanju ciljev ali ukrepov, upravičenih do podpore, ali potreb po oblikovanju novih instrumentov.

POGLAVJE VI

Razširitev pravil na proizvajalce na gospodarskem območju

Člen 128

Uradno obvestilo o seznamu gospodarskih območij

Uradno obvestilo iz drugega pododstavka člena 125f(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 o seznamu gospodarskih območij vsebuje vse informacije, ki so potrebne za oceno, ali so bili izpolnjeni pogoji iz prvega pododstavka člena 125f(2) navedene uredbe.

Člen 129

Uradno obvestilo o zavezujočih pravilih; reprezentativnost

1.   Država članica hkrati z uradnim obvestilom o pravilih, ki jih je v skladu s členom 125 g Uredbe (ES) št. 1234/2007 sprejela kot zavezujoče za določen proizvod in gospodarsko območje, obvesti Komisijo tudi o:

| (a) | organizaciji proizvajalcev ali združenju organizacij proizvajalcev, ki je zahtevalo razširitev pravil; |
| --- | --- |

(a)

organizaciji proizvajalcev ali združenju organizacij proizvajalcev, ki je zahtevalo razširitev pravil;

| (b) | številu proizvajalcev, ki so včlanjeni v to organizacijo proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev, ter skupnem številu proizvajalcev na zadevnem gospodarskem območju; takšne informacije se nanašajo na dejanski položaj v času zahtevka za razširitev; |
| --- | --- |

(b)

številu proizvajalcev, ki so včlanjeni v to organizacijo proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev, ter skupnem številu proizvajalcev na zadevnem gospodarskem območju; takšne informacije se nanašajo na dejanski položaj v času zahtevka za razširitev;

| (c) | skupni proizvodnji gospodarskega območja in obsegu proizvodnje, ki jo tržijo organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev v zadnjem tržnem letu, za katero so podatki na voljo; |
| --- | --- |

(c)

skupni proizvodnji gospodarskega območja in obsegu proizvodnje, ki jo tržijo organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev v zadnjem tržnem letu, za katero so podatki na voljo;

| (d) | datumu, od katerega veljajo pravila, ki naj bi jih razširili, za zadevno organizacijo proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev in |
| --- | --- |

(d)

datumu, od katerega veljajo pravila, ki naj bi jih razširili, za zadevno organizacijo proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev in

| (e) | datumu, ko začne veljati razširitev, in trajanju njene uporabe. |
| --- | --- |

(e)

datumu, ko začne veljati razširitev, in trajanju njene uporabe.

2.   Za določanje reprezentativnosti v smislu člena 125f(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 države članice določijo pravila, ki ne vključujejo:

| (a) | proizvajalcev, katerih proizvodnja je namenjena predvsem neposredni prodaji potrošnikom na kmetijskem gospodarstvu ali proizvodnem območju, |
| --- | --- |

(a)

proizvajalcev, katerih proizvodnja je namenjena predvsem neposredni prodaji potrošnikom na kmetijskem gospodarstvu ali proizvodnem območju,

| (b) | neposredne prodaje iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

neposredne prodaje iz točke (a);

| (c) | proizvodov, dostavljenih za predelavo, kakor je navedeno v členu 125f(4)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007, razen kadar se zadevna pravila popolnoma ali delno uporabljajo za takšne proizvode. |
| --- | --- |

(c)

proizvodov, dostavljenih za predelavo, kakor je navedeno v členu 125f(4)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007, razen kadar se zadevna pravila popolnoma ali delno uporabljajo za takšne proizvode.

Člen 130

Finančni prispevki

Kadar se država članica na podlagi člena 125i Uredbe (ES) št. 1234/2007 odloči, da so proizvajalci, ki ne pripadajo organizaciji proizvajalcev, dolžni plačevati finančni prispevek, sporoči Komisiji potrebne informacije za oceno skladnosti s pogoji iz tega člena.

Takšne informacije vključujejo zlasti osnovo, na kateri se prispevek izračuna, enotni znesek, upravičenca ali upravičence ter naravo različnih stroškov iz člena 125i Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Člen 131

Razširitve za več kot eno tržno leto

Kadar se sprejme odločitev, da se razširitev uporabi za obdobje, ki je daljše od enega tržnega leta, države članice za vsako tržno leto preverijo, ali so pogoji v zvezi z reprezentativnostjo iz člena 125f(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 še naprej izpolnjeni skozi celotno obdobje uporabe razširitve.

Če države članice ugotovijo, da pogoji niso več izpolnjeni, takoj razveljavijo razširitev, kar začne veljati naslednje tržno leto.

Komisijo takoj obvestijo o vsaki razveljavitvi, ki informacije o tem javno objavi na način, za katerega meni, da je ustrezen.

Člen 132

Prodaja pridelkov na drevesu; kupci

1.   Kadar proizvajalci, ki ne pripadajo organizaciji proizvajalcev, prodajo pridelke na drevesu, se zaradi skladnosti s pravili iz točk 1(e), 1(f) in 3 Priloge XVIa k Uredbi (ES) št. 1234/2007 šteje, da je te pridelke pridelal kupec.

2.   Zadevna država članica se lahko odloči, da lahko pravila, navedena v Prilogi XVIa k Uredbi (ES) št. 1234/2007, razen tistih iz odstavka 1, zavezujejo kupce, kadar so ti odgovorni za upravljanje zadevne proizvodnje.

NASLOV IV

TRGOVINA S TRETJIMI DRŽAVAMI

POGLAVJE I

Uvozne dajatve in sistem vhodnih cen

Oddelek 1

Sistem vhodnih cen

Člen 133

Področje uporabe in opredelitve pojmov

1.   Ta oddelek določa pravila za izvajanje člena 140a Uredbe (ES) št. 1234/2007.

2.   V tem oddelku:

| (a) | „serija“ pomeni blago, predstavljeno pod deklaracijo za sprostitev v prosti promet, ki vključuje le blago istega porekla, ki spada pod eno samo oznako KN in |
| --- | --- |

(a)

„serija“ pomeni blago, predstavljeno pod deklaracijo za sprostitev v prosti promet, ki vključuje le blago istega porekla, ki spada pod eno samo oznako KN in

| (b) | „uvoznik“ pomeni deklaranta v smislu člena 4(18) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (17). |
| --- | --- |

(b)

„uvoznik“ pomeni deklaranta v smislu člena 4(18) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (17).

Člen 134

Uradno obvestilo o cenah in količinah uvoženih proizvodov

1.   Države članice do 12. ure (po bruseljskem času) naslednjega delovnega dne za vsak proizvod in obdobja iz dela A Priloge XVI, za vsak tržni dan in za vsako poreklo sporočijo Komisiji:

| (a) | povprečne reprezentativne cene za proizvode, uvožene iz tretjih držav, ki se prodajajo na reprezentativnih uvoznih trgih iz člena 135, in značilne cene, zabeležene na drugih trgih za velike količine uvoženih proizvodov, ali, kjer ni na voljo cen z reprezentativnih trgov, značilne cene za uvožene proizvode, ki so bile zabeležene na drugih trgih in |
| --- | --- |

(a)

povprečne reprezentativne cene za proizvode, uvožene iz tretjih držav, ki se prodajajo na reprezentativnih uvoznih trgih iz člena 135, in značilne cene, zabeležene na drugih trgih za velike količine uvoženih proizvodov, ali, kjer ni na voljo cen z reprezentativnih trgov, značilne cene za uvožene proizvode, ki so bile zabeležene na drugih trgih in

| (b) | skupne količine, ki se nanašajo na cene iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

skupne količine, ki se nanašajo na cene iz točke (a).

Če skupne količine iz točke (b) znašajo manj kot eno tono, se ustrezne cene Komisiji ne sporočijo.

2.   Cene iz odstavka 1(a) se zabeležijo:

| (a) | za vsak proizvod, naveden v delu A Priloge XVI, |
| --- | --- |

(a)

za vsak proizvod, naveden v delu A Priloge XVI,

| (b) | za vse razpoložljive sorte in velikosti in |
| --- | --- |

(b)

za vse razpoložljive sorte in velikosti in

| (c) | na ravni uvoznik/trgovec na debelo ali na ravni trgovec na debelo/trgovec na drobno, če ni na voljo nobenih cen za raven uvoznik/trgovec na debelo. |
| --- | --- |

(c)

na ravni uvoznik/trgovec na debelo ali na ravni trgovec na debelo/trgovec na drobno, če ni na voljo nobenih cen za raven uvoznik/trgovec na debelo.

Od tako izračunanega zneska se odštejejo:

| (a) | 15 % trgovske marže za trgovska središča v Londonu, Milanu in Rungisu in 8 % za druga trgovska središča in |
| --- | --- |

(a)

15 % trgovske marže za trgovska središča v Londonu, Milanu in Rungisu in 8 % za druga trgovska središča in

| (b) | stroški prevoza in zavarovanja na carinskem območju Unije. |
| --- | --- |

(b)

stroški prevoza in zavarovanja na carinskem območju Unije.

Da bi bili stroški prevoza in zavarovanja odšteti v skladu z drugim pododstavkom, lahko države članice določijo pavšalne zneske za odbitek. Ti pavšalni zneski in metode njihovega izračuna se nemudoma sporočijo Komisiji.

3.   Cene, zabeležene v skladu z odstavkom 2, se, kadar so določene na ravni trgovec na debelo/trgovec na drobno, najprej znižajo za 9 %, s čimer se upošteva trgovska marža trgovca na debelo, in nato za znesek 0,7245 EUR na 100 kilogramov, s čimer se upoštevajo stroški pretovarjanja ter tržni davki in takse.

4.   Za proizvode iz dela A Priloge XVI, za katere veljajo posebni tržni standardi, se kot reprezentativno šteje naslednje:

| (a) | cene proizvodov razreda I, če količine v tem razredu zajemajo najmanj 50 % skupne tržne količine, |
| --- | --- |

(a)

cene proizvodov razreda I, če količine v tem razredu zajemajo najmanj 50 % skupne tržne količine,

| (b) | cene proizvodov razreda I in še cene, določene za proizvode razreda II, kadar proizvodi tega razreda zajemajo manj kot 50 % vseh količin, in sicer za količino, ki omogoča zajemanje 50 % celotne tržne količine, |
| --- | --- |

(b)

cene proizvodov razreda I in še cene, določene za proizvode razreda II, kadar proizvodi tega razreda zajemajo manj kot 50 % vseh količin, in sicer za količino, ki omogoča zajemanje 50 % celotne tržne količine,

| (c) | cene, določene za proizvode razreda II, kadar ni proizvodov razreda I, razen če se jim doda koeficient prilagajanja, ker se zaradi pridelovalnih pogojev za proizvode zadevnega porekla ti proizvodi običajno in tradicionalno ne tržijo kot proizvodi razreda I zaradi svojih lastnosti v zvezi s kakovostjo. |
| --- | --- |

(c)

cene, določene za proizvode razreda II, kadar ni proizvodov razreda I, razen če se jim doda koeficient prilagajanja, ker se zaradi pridelovalnih pogojev za proizvode zadevnega porekla ti proizvodi običajno in tradicionalno ne tržijo kot proizvodi razreda I zaradi svojih lastnosti v zvezi s kakovostjo.

Koeficient prilagajanja iz točke (c) prvega pododstavka se prišteje k cenam po odštetju zneskov iz odstavka 2.

Za proizvode iz dela A Priloge XVI, za katere ne veljajo posebni tržni standardi, se kot reprezentativne štejejo cene proizvodov, ki so skladne s splošnim tržnim standardom.

Člen 135

Reprezentativni trgi

Države članice obvestijo Komisijo o običajnih tržnih dnevih za trge, navedene v Prilogi XVII, ki se štejejo za reprezentativne trge.

Člen 136

Standardne uvozne vrednosti

1.   Komisija za vsak proizvod in za obdobja, določena v delu A Priloge XVI, vsak delovni dan in za vsako poreklo določi standardno uvozno vrednost, ki je enaka tehtanemu povprečju reprezentativnih cen iz člena 134, znižano za standardni znesek 5 EUR/100 kg in carino glede na vrednost.

2.   Vrednost po enoti v smislu člena 152(1)(a) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (18) ne velja, kadar je za proizvode in obdobja uporabe, navedene v delu A Priloge XVI, v skladu s tem oddelkom določena standardna uvozna vrednost. Nadomesti se s standardno uvozno vrednostjo iz odstavka 1.

3.   Če za proizvod določenega porekla ne velja nobena standardna uvozna vrednost, se uporablja povprečje standardnih uvoznih vrednosti, ki veljajo za ta proizvod.

4.   V obdobjih uporabe, določenih v delu A Priloge XVI, se standardne uvozne vrednosti uporabljajo, dokler niso spremenjene. Vendar se prenehajo uporabljati, če ni bila Komisiji sedem tržnih dni zapored sporočena nobena povprečna reprezentativna cena.

Če v skladu s prvim pododstavkom za določen proizvod ne velja nobena standardna uvozna vrednost, je standardna uvozna vrednost za ta proizvod enaka zadnji povprečni standardni uvozni vrednosti.

5.   Z odstopanjem od odstavka 1 se, kadar ni bilo mogoče izračunati standardne uvozne vrednosti, ne uporablja nobena standardna uvozna vrednost od prvega dne obdobij uporabe, določenih v delu A Priloge XVI.

6.   Reprezentativne cene v eurih se pretvorijo po reprezentativnem tržnem tečaju, izračunanem za tisti dan.

7.   Komisija standardne uvozne vrednosti v eurih objavi tako, kot meni, da je primerno.

Člen 137

Osnova vhodne cene

1.   Vhodna cena, na podlagi katere se proizvodi, navedeni v delu A Priloge XVI, uvrstijo v skupno carinsko tarifo, je po izbiri uvoznika enaka:

| (a) | ceni fob (cena, dejansko zaračunana v nakladalnem pristanišču) proizvodov v njihovi državi porekla, plus stroški zavarovanja in prevoza do meje carinskega območja Unije, kadar so v času deklaracije za sprostitev proizvodov v prosti promet ta cena in ti stroški znani. Kadar so te cene za več kot 8 % višje od standardne vrednosti, ki se uporablja za zadevni proizvod v času deklaracije za sprostitev v prosti promet, mora uvoznik položiti varščino iz člena 248(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. Za ta namen je višina uvozne dajatve, ki se v končni fazi lahko zahteva za proizvode, enaka znesku dajatve, ki bi se plačala, če bi bil zadevni proizvod razvrščen na podlagi zadevne standardne vrednosti, ali |
| --- | --- |

(a)

ceni fob (cena, dejansko zaračunana v nakladalnem pristanišču) proizvodov v njihovi državi porekla, plus stroški zavarovanja in prevoza do meje carinskega območja Unije, kadar so v času deklaracije za sprostitev proizvodov v prosti promet ta cena in ti stroški znani. Kadar so te cene za več kot 8 % višje od standardne vrednosti, ki se uporablja za zadevni proizvod v času deklaracije za sprostitev v prosti promet, mora uvoznik položiti varščino iz člena 248(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. Za ta namen je višina uvozne dajatve, ki se v končni fazi lahko zahteva za proizvode, enaka znesku dajatve, ki bi se plačala, če bi bil zadevni proizvod razvrščen na podlagi zadevne standardne vrednosti, ali

| (b) | carinski vrednosti, izračunani v skladu s členom 30(2)(c) Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki se uporablja le za zadevne uvožene proizvode. V tem primeru se dajatev odšteje, kot je določeno v členu 136(1) te uredbe. V takem primeru mora uvoznik položiti varščino iz člena 248(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93 v višini dajatve, ki bi jo moral plačati, če bi bili proizvodi uvrščeni na podlagi standardne uvozne vrednosti za zadevno serijo, ali |
| --- | --- |

(b)

carinski vrednosti, izračunani v skladu s členom 30(2)(c) Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki se uporablja le za zadevne uvožene proizvode. V tem primeru se dajatev odšteje, kot je določeno v členu 136(1) te uredbe. V takem primeru mora uvoznik položiti varščino iz člena 248(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93 v višini dajatve, ki bi jo moral plačati, če bi bili proizvodi uvrščeni na podlagi standardne uvozne vrednosti za zadevno serijo, ali

| (c) | standardni uvozni vrednosti, izračunani v skladu s členom 136 te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

standardni uvozni vrednosti, izračunani v skladu s členom 136 te uredbe.

2.   Vhodna cena, na podlagi katere se proizvodi, navedeni v delu B Priloge XVI, uvrstijo v skupno carinsko tarifo, je po izbiri uvoznika enaka:

| (a) | ceni fob proizvodov v njihovi državi porekla, plus stroški zavarovanja in prevoza do meje carinskega območja Unije, na katerem so v času carinske deklaracije ta cena in ti stroški znani. Če carinski organi menijo, da se zahteva varščina iz člena 248 Uredbe (EGS) št. 2454/93, mora uvoznik položiti varščino v višini največjega zneska veljavne dajatve za zadevni proizvod ali |
| --- | --- |

(a)

ceni fob proizvodov v njihovi državi porekla, plus stroški zavarovanja in prevoza do meje carinskega območja Unije, na katerem so v času carinske deklaracije ta cena in ti stroški znani. Če carinski organi menijo, da se zahteva varščina iz člena 248 Uredbe (EGS) št. 2454/93, mora uvoznik položiti varščino v višini največjega zneska veljavne dajatve za zadevni proizvod ali

| (b) | carinski vrednosti, izračunani v skladu s členom 30(2)(c) Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki se uporablja le za zadevne uvožene proizvode. V tem primeru se dajatev odšteje, kot je določeno v členu 136(1) te uredbe. V tem primeru mora uvoznik položiti varščino iz člena 248 Uredbe (EGS) št. 2454/93 v višini največjega zneska veljavne dajatve za zadevni proizvod. |
| --- | --- |

(b)

carinski vrednosti, izračunani v skladu s členom 30(2)(c) Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki se uporablja le za zadevne uvožene proizvode. V tem primeru se dajatev odšteje, kot je določeno v členu 136(1) te uredbe. V tem primeru mora uvoznik položiti varščino iz člena 248 Uredbe (EGS) št. 2454/93 v višini največjega zneska veljavne dajatve za zadevni proizvod.

3.   Če se vhodna cena izračunava na podlagi cene fob proizvodov v državi porekla, se carinska vrednost izračuna na podlagi ustrezne prodaje po tej ceni.

Če se vhodna cena izračunava v skladu z enim od postopkov iz odstavka 1(b) ali (c) ali odstavka 2(b), se carinska vrednost izračuna na enaki podlagi kot vhodna cena.

4.   Uvoznik ima en mesec časa od prodaje zadevnih proizvodov, vendar največ štiri mesece od datuma sprejema deklaracije za sprostitev v prosti promet, da dokaže, da je bila serija prodana pod pogoji, ki potrjujejo ustreznost cen iz odstavka 1(a) ali odstavka 2(a), ali da določi carinsko vrednost iz odstavka 1(b) in odstavka 2(b). Neupoštevanje enega ali drugega roka pomeni izgubo položene varščine brez poseganja v uporabo odstavka 5.

Predložena varščina se sprosti do obsega, za katerega je carinskim organom predloženo zadovoljivo dokazilo o odprodaji.

V nasprotnem primeru se varščina zaseže za plačilo uvoznih dajatev.

5.   Štirimesečni rok iz odstavka 4 lahko na ustrezno utemeljeno zahtevo uvoznika za to pristojni organi podaljšajo za največ tri mesece.

6.   Če za to pristojni organi pri preverjanju ugotovijo, da zahteve tega člena niso bile izpolnjene, zahtevajo plačilo dajatve v skladu s členom 220 Uredbe (EGS) št. 2913/92. Znesek dajatve, ki bo izterjan ali ostane odprt za izterjavo, vključuje obresti od dneva, ko je bilo blago sproščeno v prost promet, do dneva izterjave. Uporabi se obrestna mera za postopke izterjave, ki je v veljavi po zakonodaji države.

Oddelek 2

Dodatne uvozne dajatve

Člen 138

Področje uporabe in opredelitve pojmov

1.   Dodatna uvozna dajatev iz člena 141(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, v nadaljnjem besedilu „dodatna dajatev“, se lahko uporablja za proizvode in v obdobjih iz Priloge XVIII pod pogoji iz tega oddelka.

2.   Sprožitvene ravni za dodatne dajatve so navedene v Prilogi XVIII.

Člen 139

Uradno obveščanje o količinah

1.   Za vsakega od proizvodov iz Priloge XVIII in v navedenih obdobjih države članice Komisijo obvestijo o količinah, sproščenih v prosti promet, s postopkom za nadzor preferenčnega uvoza iz člena 308d Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Tako uradno obvestilo je treba posredovati vsako sredo najpozneje do 12. ure po bruseljskem lokalnem času za količine, ki so bile sproščene v prosti promet v predhodnem tednu.

2.   Deklaracije za sprostitev proizvodov iz tega oddelka v prosti promet, ki jih na zahtevo uvoznika carinski organi lahko sprejmejo, ne da bi vsebovale nekatere podatke iz Priloge 37 k Uredbi (EGS) št. 2454/93, vsebujejo poleg podatkov iz člena 254 te uredbe tudi navedbo neto mase (kg) zadevnih proizvodov.

Če se uporabi poenostavljeni deklaracijski postopek iz člena 260 Uredbe (EGS) št. 2454/93 za sprostitev proizvodov iz tega oddelka v prosti promet, poenostavljene deklaracije vsebujejo poleg drugih zahtev tudi navedbo neto mase (kg) zadevnih proizvodov.

Če se uporabi postopek hišnega carinjenja iz člena 263 Uredbe (EGS) št. 2454/93 za sprostitev proizvodov iz tega oddelka v prosti promet, uradno obvestilo carinskim organom iz člena 266(1) te uredbe vsebuje vse potrebne podatke za identifikacijo blaga in tudi navedbo neto mase (kg) zadevnih proizvodov.

Člen 266(2)(b) Uredbe (EGS) št. 2454/93 se ne uporablja za uvoz proizvodov iz tega oddelka.

Člen 140

Obračunavanje dodatne dajatve

1.   Če se ugotovi, da za enega od proizvodov in enega od obdobij iz Priloge XVIII količina, ki je sproščena v prosti promet, presega ustrezno sprožitveno količino, Komisija obračuna dodatno dajatev, razen če ni verjetno, da bi uvoz povzročil motnje na trgu Unije, ali če bi bile posledice nesorazmerne z zastavljenim ciljem.

2.   Dodatna dajatev se obračuna za količine, sproščene v prosti promet po datumu začetka uporabe navedene dajatve, če:

| (a) | njihova tarifna uvrstitev, določena v skladu s členom 137, sproži uporabo najvišjih posebnih dajatev za uvoz proizvodov z zadevnim poreklom, |
| --- | --- |

(a)

njihova tarifna uvrstitev, določena v skladu s členom 137, sproži uporabo najvišjih posebnih dajatev za uvoz proizvodov z zadevnim poreklom,

| (b) | uvoz poteka v obdobju uporabe dodatne dajatve. |
| --- | --- |

(b)

uvoz poteka v obdobju uporabe dodatne dajatve.

Člen 141

Znesek dodatne dajatve

Višina dodatne dajatve na podlagi člena 140 je ena tretjina carinske dajatve, ki se uporablja za zadevni proizvod v skladu s skupno carinsko tarifo.

Vendar je za uvozno blago s tarifnimi preferenciali na podlagi dajatve ad valorem višina dodatne dajatve ena tretjina posebne dajatve, če se uporablja člen 140(2).

Člen 142

Oprostitev dodatne dajatve

1.   Za naslednje blago se dodatna dajatev ne odmeri:

| (a) | za blago, ki je uvoženo po tarifnih kvotah, navedenih v Prilogi 7 k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (19) (v nadaljnjem besedilu: kombinirana nomenklatura); |
| --- | --- |

(a)

za blago, ki je uvoženo po tarifnih kvotah, navedenih v Prilogi 7 k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (19) (v nadaljnjem besedilu: kombinirana nomenklatura);

| (b) | za blago, ki je na poti v Unijo, kot to določa odstavek 2. |
| --- | --- |

(b)

za blago, ki je na poti v Unijo, kot to določa odstavek 2.

2.   Za blago, ki je na poti v Unijo, se šteje blago, ki:

| (a) | je zapustilo državo porekla pred odločitvijo o uvedbi dodatne dajatve in |
| --- | --- |

(a)

je zapustilo državo porekla pred odločitvijo o uvedbi dodatne dajatve in

| (b) | se prevaža s prevozno listino, ki velja od mesta nakladanja v državi porekla do mesta razkladanja v Uniji in je bila izdana pred uveljavitvijo dodatne dajatve. |
| --- | --- |

(b)

se prevaža s prevozno listino, ki velja od mesta nakladanja v državi porekla do mesta razkladanja v Uniji in je bila izdana pred uveljavitvijo dodatne dajatve.

3.   Zainteresirane strani morajo carinski službi predložiti ustrezno dokazilo o izpolnjevanju zahtev iz odstavka 2.

Vendar lahko carinski organi menijo, da je blago zapustilo državo porekla pred dnevom uveljavitve dodatne dajatve, če je kot dokazilo priložen eden od naslednjih dokumentov:

| (a) | za pomorski promet, ladijski tovorni list, ki dokazuje, da se je nakladanje izvedlo pred tem datumom; |
| --- | --- |

(a)

za pomorski promet, ladijski tovorni list, ki dokazuje, da se je nakladanje izvedlo pred tem datumom;

| (b) | za železniški promet, tovorni list, ki so ga železniške oblasti države porekla sprejele pred tem datumom; |
| --- | --- |

(b)

za železniški promet, tovorni list, ki so ga železniške oblasti države porekla sprejele pred tem datumom;

| (c) | za cestni promet, pogodba o cestnem prevozu ali drug tranzitni dokument, ki je bil izpolnjen v državi porekla pred tem datumom, če so bili izpolnjeni pogoji, določeni v dvostranskih ali večstranskih sporazumih, sklenjenih v zvezi s tranzitom Unije oziroma skupnim tranzitom; |
| --- | --- |

(c)

za cestni promet, pogodba o cestnem prevozu ali drug tranzitni dokument, ki je bil izpolnjen v državi porekla pred tem datumom, če so bili izpolnjeni pogoji, določeni v dvostranskih ali večstranskih sporazumih, sklenjenih v zvezi s tranzitom Unije oziroma skupnim tranzitom;

| (d) | za zračni promet, letalski prevozni list, ki dokazuje, da je letalski prevoznik sprejel blago pred tem datumom. |
| --- | --- |

(d)

za zračni promet, letalski prevozni list, ki dokazuje, da je letalski prevoznik sprejel blago pred tem datumom.

NASLOV V

SPLOŠNE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 143

Pregledi

Brez poseganja v posebne določbe te uredbe ali drugo zakonodajo Unije države članice uvedejo preglede in ukrepe, če so potrebni za zagotovitev pravilne uporabe Uredbe (ES) št. 1234/2007 in te uredbe. Biti morajo učinkoviti, sorazmerni in odvračilni, da zagotovijo ustrezno zaščito finančnih interesov Unije.

Zlasti zagotovijo, da:

| (a) | se vsa merila o izpolnjevanju pogojev, določena z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo ali nacionalnim okvirom ali nacionalno strategijo, lahko preverijo; |
| --- | --- |

(a)

se vsa merila o izpolnjevanju pogojev, določena z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo ali nacionalnim okvirom ali nacionalno strategijo, lahko preverijo;

| (b) | imajo pristojni organi držav članic, odgovorni za izvajanje pregledov, na voljo dovolj ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja za učinkovito izvajanje pregledov in |
| --- | --- |

(b)

imajo pristojni organi držav članic, odgovorni za izvajanje pregledov, na voljo dovolj ustrezno usposobljenega in izkušenega osebja za učinkovito izvajanje pregledov in

| (c) | se pri pregledih prepreči nepravilno podvojeno financiranje ukrepov v skladu s to uredbo in drugimi shemami Unije ali nacionalnimi shemami. |
| --- | --- |

(c)

se pri pregledih prepreči nepravilno podvojeno financiranje ukrepov v skladu s to uredbo in drugimi shemami Unije ali nacionalnimi shemami.

Člen 144

Nacionalne sankcije

Brez poseganja v katere koli sankcije, določene v tej uredbi ali Uredbi (ES) št. 1234/2007, države članice zagotovijo uporabo sankcij na nacionalni ravni za nepravilnosti v zvezi z zahtevami iz te uredbe in Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne, da zagotovijo ustrezno zaščito finančnih interesov Unije.

Člen 145

Umetno ustvarjene razmere

Brez poseganja v kakršne koli posebne ukrepe, določene v tej uredbi ali Uredbi (ES) št. 1234/2007, se plačilo ne izplača upravičencem, za katere se ugotovi, da so umetno ustvarili pogoje, potrebne za pridobitev takih plačil, da bi pridobili korist v nasprotju s cilji zadevne sheme podpore.

Člen 146

Uradna obvestila

1.   Države članice imenujejo enoten pristojni organ ali telo, odgovorno za izpolnjevanje obveznosti obveščanja v zvezi z eno izmed naslednjih tem:

| (a) | organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in skupine proizvajalcev, kot je določeno v členu 97 te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in skupine proizvajalcev, kot je določeno v členu 97 te uredbe;

| (b) | proizvodne cene sadja in zelenjave na notranjem trgu, kot je določeno v členu 98 te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

proizvodne cene sadja in zelenjave na notranjem trgu, kot je določeno v členu 98 te uredbe;

| (c) | cene in količine proizvodov, uvoženih iz tretjih držav, ki se prodajajo na reprezentativnih uvoznih trgih, kot je določeno v členu 134 te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

cene in količine proizvodov, uvoženih iz tretjih držav, ki se prodajajo na reprezentativnih uvoznih trgih, kot je določeno v členu 134 te uredbe;

| (d) | količine uvoza, sproščene v prost promet, kot je določeno v členu 139 te uredbe. |
| --- | --- |

(d)

količine uvoza, sproščene v prost promet, kot je določeno v členu 139 te uredbe.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o imenovanju zadevnega organa ali telesa ter sporočijo njegove kontaktne podatke in vsako spremembo teh informacij.

Seznam imenovanih organov ali telesa z njihovimi imeni in naslovi je na voljo državam članicam in javnosti na vseh ustreznih mestih prek informacijskih sistemov, ki jih je vzpostavila Komisija, vključno z objavo na internetu.

3.   Brez poseganja v katere koli posebne določbe v tej uredbi države članice predložijo Komisiji vsa uradna obvestila v skladu s to uredbo v elektronski obliki informacijskega sistema, ki ga Komisija da na voljo pristojnim organom ali telesom držav članic v obliki, ki jo določi Komisija.

Uradna obvestila, ki niso predložena na način in v obliki iz prvega pododstavka, se lahko brez poseganja v odstavek 5 štejejo, kot da niso bila predložena.

4.   Brez poseganja v katere koli posebne določbe v tej uredbi države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo upoštevanje rokov za uradna obvestila iz te uredbe.

5.   Če država članica ne predloži uradnega obvestila, kot zahteva ta uredba ali Uredba (ES) št. 1234/2007, ali če je sporočilo neustrezno glede na objektivna dejstva, ki jih ima Komisija na voljo, lahko Komisija odloži del mesečnih plačil ali celotna mesečna plačila iz člena 14 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 (20) v zvezi s sektorjem sadja in zelenjave, dokler uradno obvestilo ni ustrezno.

Člen 147

Očitne napake

Vsako uradno obvestilo, terjatev ali zahtevek za državo članico v skladu s to uredbo ali Uredbo (ES) št. 1234/2007, vključno z zahtevkom za pomoč, se lahko prilagodi kadar koli po predložitvi, če vsebuje očitne napake, ki jih prizna pristojni organ države članice.

Člen 148

Višja sila in izjemne okoliščine

Če je treba v skladu s to uredbo ali Uredbo (ES) št. 1234/2007 naložiti sankcijo ali kazen ali preklicati ugodnost ali priznanje, se sankcija ali kazen ne naloži ali preklic ne izvede v primerih višje sile ali izjemnih okoliščin v smislu člena 31 Uredbe (ES) št. 73/2009.

Vendar se primer višje sile uradno sporoči pristojnemu organu z ustreznimi dokazili, kot jih zahteva pristojni organ države članice, v desetih delovnih dneh od dne, ko je zadevna oseba to sposobna narediti.

Člen 149

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1580/2007 se razveljavi.

Vendar se člen 134 Uredbe (ES) št. 1580/2007 uporablja do 31. avgusta 2011.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo, kadar je to primerno, v skladu s tabelo ujemanja v Prilogi XIX.

Člen 150

Prehodne določbe

1.   Operativni programi, za katere se lahko ugodnost iz člena 203a(3)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 še naprej izvaja do konca, če so skladni s pravili, ki veljajo do 1. januarja 2008.

2.   Za namene člena 203a(6) Uredbe (ES) št. 1234/2007 so pravila o najmanjših značilnostih surovin, dobavljenih za predelavo, in o najnižjih kakovostnih zahtevah za končne proizvode, ki se še naprej uporabljajo v zvezi s surovinami, pridelanimi na ozemlju držav članic, ki uporabljajo prehodno ureditev v skladu z navedenim odstavkom, poleg vseh ustreznih tržnih standardov iz naslova II te uredbe, tista iz uredb Komisije, navedenih v Prilogi XX.

3.   Načrti za priznanje, sprejeti na podlagi Uredbe (ES) št. 2200/96, za katere še naprej velja priznanje v skladu s členom 203a(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 za skupine proizvajalcev, ki niso v državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, ali v najbolj oddaljenih regijah Unije v skladu s členom 349 Pogodbe ali na manjših egejskih otokih v skladu s členom 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006 (21), se financirajo po stopnjah, določenih v členu 103a(3)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Načrti za priznanje, sprejeti v skladu z Uredbo (ES) št. 2200/96, ki so koristili ugodnosti iz člena 14(7) navedene uredbe in še naprej koristijo ugodnosti sprejetja v skladu s členom 203a(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007, se financirajo po stopnjah, določenih v členu 103a(3)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

4.   Države članice najpozneje do 15. septembra 2011 spremenijo svoje nacionalne strategije, če je to potrebno, z namenom da:

| (a) | ustrezno utemeljijo, katera razdalja se šteje kot precejšnja v skladu s členom 50(7)(b); |
| --- | --- |

(a)

ustrezno utemeljijo, katera razdalja se šteje kot precejšnja v skladu s členom 50(7)(b);

| (b) | določijo najvišji odstotek letnih izdatkov na podlagi operativnega programa, ki se lahko porabijo za ukrepe v zvezi z okoljskim ravnanjem z embalažo v skladu z drugim pododstavkom člena 60(4). |
| --- | --- |

(b)

določijo najvišji odstotek letnih izdatkov na podlagi operativnega programa, ki se lahko porabijo za ukrepe v zvezi z okoljskim ravnanjem z embalažo v skladu z drugim pododstavkom člena 60(4).

5.   Operativni programi, ki so bili odobreni pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, se še naprej izvajajo do konca brez izpolnitve najvišjega odstotka, določenega v drugem pododstavku člena 60(4).

Člen 151

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. junija 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

(3)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1.

3

(4)  UL L 297, 21.11.1996, str. 29.

4

(5)  UL L 297, 21.11.1996, str. 46.

5

(6)  UL L 273, 17.10.2007, str. 1.

6

(7)  UL L 144, 4.6.1997, str. 19.

7

(8)  UL L 41, 14.2.2003, str. 33.

8

(9)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

9

(10)  UL L 368, 23.12.2006, str. 15.

10

(11)  UL L 365, 31.12.1994, str. 10.

11

(12)  UL L 205, 3.8.1985, str. 5.

12

(13)  UL L 358, 16.12.2006, str. 3.

13

(14)  UL L 171, 23.6.2006, str. 1.

14

(15)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

15

(16)  UL L 355, 15.12.2006, str. 56.

16

(17)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

17

(18)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

18

(19)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

19

(20)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

20

(21)  UL L 265, 26.9.2006, str. 1.

21

---

PRILOGA I

TRŽNI STANDARDI IZ ČLENA 3

DEL A

Splošni tržni standard

1.   Najmanjše zahteve glede kakovosti

Ob upoštevanju dovoljenih odstopanj morajo biti proizvodi:

| — | nepoškodovani, |
| --- | --- |

—

nepoškodovani,

| — | zdravi; proizvodi, ki so gnili ali poškodovani, tako da niso primerni za uživanje, se izključijo, |
| --- | --- |

—

zdravi; proizvodi, ki so gnili ali poškodovani, tako da niso primerni za uživanje, se izključijo,

| — | čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | praktično brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

praktično brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Stanje proizvodov mora biti takšno, da ti lahko:

| — | prenesejo prevoz in rokovanje, |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in rokovanje,

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

2.   Minimalne zahteve glede zrelosti

Proizvodi morajo biti dovolj razviti, vendar ne preveč razviti in sadje mora biti dovolj zrelo, ne sme pa biti prezrelo.

Razvitost in zrelost proizvodov morata biti takšni, da omogočata nadaljnje zorenje proizvodov, dokler ne dosežejo zadostne stopnje zrelosti.

3.   Dovoljeno odstopanje

V vsaki seriji se dovoli odstopanje v višini 10 % glede na število ali maso proizvoda, ki ne zadosti minimalnim zahtevam glede kakovosti. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

4.   Označevanje porekla proizvodov

Polno ime države izvora (1). Za proizvode, ki izvirajo iz države članice, se ime navede v jeziku države porekla ali v katerem koli drugem jeziku, ki ga razumejo potrošniki v namembni državi. Za druge proizvode se ime navede v katerem koli jeziku, ki ga razumejo potrošniki v namembni državi.

DEL B

Posebni tržni standardi

DEL 1:   TRŽNI STANDARD ZA JABOLKA

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za jabolka sort (kultivarjev), vzgojenih iz Malus domestica Borkh., ki se porabniku dobavljajo sveža, pri čemer so izključena jabolka za industrijsko predelavo.

II.   DOLOČBE O KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za jabolka po pripravi in pakiranju.

A.   Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti jabolka v vseh razredih:

| — | nepoškodovana, |
| --- | --- |

—

nepoškodovana,

| — | zdrava; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdrava; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čista, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čista, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez večje steklavosti, razen pri sorti Fuji in njihovih mutantih, |
| --- | --- |

—

brez večje steklavosti, razen pri sorti Fuji in njihovih mutantih,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Jabolka morajo biti ustrezno razvita in v takem stanju, da lahko:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njim ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njim ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Zahteve glede zrelosti

Jabolka morajo biti dovolj razvita in zrela.

Razvitost in zrelost jabolk morata biti takšni, da omogočata nadaljnje zorenje proizvodov, dokler ne dosežejo stopnje zrelosti, značilne za posamezno sorto.

Da se preverijo minimalne zahteve glede zrelosti, je treba upoštevati različne parametre (npr. morfološki vidik, okus, čvrstost in indeks refraktometra).

C.   Razvrstitev

Jabolka se razvrščajo v naslednje tri razrede:

(i)   Razred „ekstra“

Jabolka v tem razredu morajo biti odlične kakovosti. Njihove lastnosti morajo biti značilne za sorto (2) in pecelj mora biti nepoškodovan.

Jabolka morajo imeti naslednjo značilnost sorte glede najmanjše obarvanosti površine:

| — | 3/4 celotne površine so rdeče obarvane v primeru skupine obarvanosti A, |
| --- | --- |

—

3/4 celotne površine so rdeče obarvane v primeru skupine obarvanosti A,

| — | 1/2 celotne površine je mešano rdeče obarvana v primeru skupine obarvanosti B, |
| --- | --- |

—

1/2 celotne površine je mešano rdeče obarvana v primeru skupine obarvanosti B,

| — | 1/3 celotne površine je rahlo rdeče obarvana, pordečena ali prižasta v primeru skupine obarvanosti C. |
| --- | --- |

—

1/3 celotne površine je rahlo rdeče obarvana, pordečena ali prižasta v primeru skupine obarvanosti C.

Meso mora biti popolnoma zdravo.

Biti morajo brez pomanjkljivosti, razen neznatnih površinskih pomanjkljivosti, če to ne vpliva na splošni videz proizvoda, na kakovost, sposobnost za shranjevanje in na predstavitev v pakiranju:

| — | neznatne pomanjkljivosti na kožici, |
| --- | --- |

—

neznatne pomanjkljivosti na kožici,

| — | neznatna mrežavost (3), kot npr.:






  — | rjasti madeži, ki niso zunaj peceljne jamice in ne smejo biti hrapavi in/ali |
| --- | --- | --- |

—

neznatna mrežavost (3), kot npr.:

—

rjasti madeži, ki niso zunaj peceljne jamice in ne smejo biti hrapavi in/ali

| — | majhne in posamične sledi mrežavosti. |
| --- | --- |

—

majhne in posamične sledi mrežavosti.

(ii)   Razred I

Jabolka tega razreda morajo biti dobre kakovosti. Biti morajo sortno značilna (4).

Jabolka morajo imeti naslednjo značilnost sorte glede najmanjše obarvanosti površine:

| — | 1/2 celotne površine je rdeče obarvana v primeru skupine obarvanosti A, |
| --- | --- |

—

1/2 celotne površine je rdeče obarvana v primeru skupine obarvanosti A,

| — | 1/3 celotne površine je mešano rdeče obarvana v primeru skupine obarvanosti B, |
| --- | --- |

—

1/3 celotne površine je mešano rdeče obarvana v primeru skupine obarvanosti B,

| — | 1/10 celotne površine je rahlo rdeče obarvana, pordečena ali prižasta v primeru skupine obarvanosti C. |
| --- | --- |

—

1/10 celotne površine je rahlo rdeče obarvana, pordečena ali prižasta v primeru skupine obarvanosti C.

Meso mora biti popolnoma zdravo.

Dovolijo se lahko naslednje majhne pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki,

| — | majhne pomanjkljivosti v razvoju, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v razvoju,

| — | majhne pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | če gre za majhne poškodbe (odrgnine), ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2, in ne smejo biti razbarvane, |
| --- | --- |

—

če gre za majhne poškodbe (odrgnine), ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2, in ne smejo biti razbarvane,

| — | majhne pomanjkljivosti na kožici, ki:






  — | so lahko dolge največ 2 cm pri poškodbah podolgovate oblike, |
| --- | --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti na kožici, ki:

—

so lahko dolge največ 2 cm pri poškodbah podolgovate oblike,

| — | skupaj ne presegajo 0,25 cm2 celotne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2, |
| --- | --- |

—

skupaj ne presegajo 0,25 cm2 celotne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2,

| — | zelo majhna mrežavost (5), kot npr.:






  — | rjasti madeži, ki lahko segajo rahlo zunaj peceljne jamice ali pestiča in ne smejo biti hrapavi in/ali |
| --- | --- | --- |

—

zelo majhna mrežavost (5), kot npr.:

—

rjasti madeži, ki lahko segajo rahlo zunaj peceljne jamice ali pestiča in ne smejo biti hrapavi in/ali

| — | tanka mrežavost, ki ne presega 1/5 celotne površine sadeža in ne sme biti močno kontrastna glede na splošno obarvanost plodov in/ali |
| --- | --- |

—

tanka mrežavost, ki ne presega 1/5 celotne površine sadeža in ne sme biti močno kontrastna glede na splošno obarvanost plodov in/ali

| — | zgoščena mrežavost, ki ne presega 1/20 celotne površine sadeža, tanka mrežavost in zgoščena mrežavost skupaj pa ne smeta presegati 1/5 celotne površine sadeža. |
| --- | --- |

—

zgoščena mrežavost, ki ne presega 1/20 celotne površine sadeža, tanka mrežavost in zgoščena mrežavost skupaj pa ne smeta presegati 1/5 celotne površine sadeža.

Pecelj sme manjkati, če je lom gladek in če kožica ob peclju ni poškodovana.

(iii)   Razred II

V ta razred se uvrstijo jabolka, ki ne izpolnjujejo zahtev za višje razrede, izpolnjujejo pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Meso mora biti brez večjih pomanjkljivosti.

Dovolijo se lahko naslednje nepravilnosti pod pogojem, da jabolka ohranijo svoje bistvene značilnosti glede kakovosti, ohranjanja kakovosti in predstavitve:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | pomanjkljivosti pri razvoju, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti pri razvoju,

| — | pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | majhne poškodbe (odrgnine) ne smejo pokrivati več kakor 1,5 cm2 površine, ki je lahko rahlo razbarvana, |
| --- | --- |

—

majhne poškodbe (odrgnine) ne smejo pokrivati več kakor 1,5 cm2 površine, ki je lahko rahlo razbarvana,

| — | pomanjkljivosti na kožici, ki:






  — | so lahko dolge največ 4 cm pri poškodbah podolgovate oblike, |
| --- | --- | --- |

—

pomanjkljivosti na kožici, ki:

—

so lahko dolge največ 4 cm pri poškodbah podolgovate oblike,

| — | skupaj ne presegajo 2,5 cm2 celotne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2; |
| --- | --- |

—

skupaj ne presegajo 2,5 cm2 celotne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2;

| — | zelo majhna mrežavost (6), kot npr.:






  — | rjasti madeži, ki lahko segajo zunaj peceljne jamice ali pestiča in so lahko rahlo hrapavi in/ali |
| --- | --- | --- |

—

zelo majhna mrežavost (6), kot npr.:

—

rjasti madeži, ki lahko segajo zunaj peceljne jamice ali pestiča in so lahko rahlo hrapavi in/ali

| — | tanka mrežavost, ki ne presega 1/2 celotne površine sadeža in ne sme biti močno kontrastna glede na splošno obarvanost plodov in/ali |
| --- | --- |

—

tanka mrežavost, ki ne presega 1/2 celotne površine sadeža in ne sme biti močno kontrastna glede na splošno obarvanost plodov in/ali

| — | zgoščena mrežavost, ki ne presega 1/3 celotne površine sadeža, pri čemer |
| --- | --- |

—

zgoščena mrežavost, ki ne presega 1/3 celotne površine sadeža, pri čemer

| — | tanka mrežavost in zgoščena mrežavost skupaj ne presegata 1/2 celotne površine sadeža. |
| --- | --- |

—

tanka mrežavost in zgoščena mrežavost skupaj ne presegata 1/2 celotne površine sadeža.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi z največjim premerom ekvatorialnega dela ali z maso plodu.

Najmanjša velikost je 60 mm, če je izražena s premerom, ali 90 g, če je izražena z maso. Plodovi manjših velikosti so lahko sprejemljivi, če je vrednost brix večja ali enaka 10,5° brix, velikost pa ni manjša od 50 mm ali 70 g.

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti plodov v isti enoti pakiranja največ:

| (a) | za plod, katerega velikost se določi s premerom:






  — | 5 mm za razred „ekstra“ in za plodove iz razredov I in II, ki so pakirani v vrstah in vložkih. Za jabolka sort Bramley’s Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) in Horneburger pa je lahko razlika v premeru največjega in najmanjšega plodu do 10 mm ter |
| --- | --- | --- |

(a)

za plod, katerega velikost se določi s premerom:

—

5 mm za razred „ekstra“ in za plodove iz razredov I in II, ki so pakirani v vrstah in vložkih. Za jabolka sort Bramley’s Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) in Horneburger pa je lahko razlika v premeru največjega in najmanjšega plodu do 10 mm ter

| — | 10 mm za plodove iz razreda I, ki so v enoti pakiranja ali v prodajni embalaži pakirani v razsutem stanju. Za jabolka sort Bramley’s Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) in Horneburger pa je lahko razlika v premeru največjega in najmanjšega plodu do 20 mm, ali |
| --- | --- |

—

10 mm za plodove iz razreda I, ki so v enoti pakiranja ali v prodajni embalaži pakirani v razsutem stanju. Za jabolka sort Bramley’s Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) in Horneburger pa je lahko razlika v premeru največjega in najmanjšega plodu do 20 mm, ali

| (b) | za plodove, katerih velikost se določi z maso:






  — | za razred „ekstra“ in za jabolka iz razredov I in II, ki so pakirana v vrstah in vložkih:






  Razpon (g) | Razlika v masi (g) |
| --- | --- | --- | --- |
| 70-90 | 15 g |
| 91-135 | 20 g |
| 136-200 | 30 g |
| 201-300 | 40 g |
| > 300 | 50 g |

(b)

za plodove, katerih velikost se določi z maso:

—

za razred „ekstra“ in za jabolka iz razredov I in II, ki so pakirana v vrstah in vložkih:

Razpon (g)

Razlika v masi (g)

70-90

15 g

91-135

20 g

136-200

30 g

201-300

40 g

> 300

50 g

| — | za plodove iz razreda I, ki so pakirani v razsutem stanju v enoti pakiranja ali v prodajni embalaži:






  Razpon (g) | Izenačenost (g) |
| --- | --- | --- |
| 70-135 | 35 |
| 136-300 | 70 |
| > 300 | 100 |

—

za plodove iz razreda I, ki so pakirani v razsutem stanju v enoti pakiranja ali v prodajni embalaži:

Razpon (g)

Izenačenost (g)

70-135

35

136-300

70

> 300

100

Za plodove iz razreda II, pakirane v razsutem stanju v enoti pakiranja ali prodajni embalaži, ni določena zahteva glede izenačenosti po velikosti.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % jabolk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % jabolk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % jabolk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu ali masi jabolk, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti. To odstopanje se ne sme uporabljati za plodove velikosti:

| — | 5 mm ali več pod najmanjšim premerom, |
| --- | --- |

—

5 mm ali več pod najmanjšim premerom,

| — | 10 g ali več pod najmanjšo maso. |
| --- | --- |

—

10 g ali več pod najmanjšo maso.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Vsebina vsakega pakiranja mora biti izenačena in mora vsebovati le jabolka istega porekla, sorte, kakovosti in velikosti (če so sortirana po velikosti) ter iste stopnje zrelosti.

V razredu „ekstra“ morajo biti plodovi izenačeni tudi po obarvanosti.

Vendar se lahko mešanica jabolk, izrazito različnih sort, pakira skupaj v prodajnem pakiranju, če so proizvodi izenačeni po kakovosti, in za vsako zadevno sorto, po poreklu.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Jabolka morajo biti pakirana tako, da so ustrezno zaščitena. Zlasti mora biti prodajna embalaža z neto maso, ki je večja od 3 kg, dovolj trdna, da zagotovi pravilno zaščito proizvodov.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali pomanjkljivosti na kožici.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje oznake, ki so vidne od zunaj:

A.   Identifikacija

Ime in naslov pakirnice in/ali odpremnika.

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave); |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave);

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

| — | „Jabolka,“ če vsebina ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Jabolka,“ če vsebina ni vidna od zunaj.

| — | Ime sorte. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort jabolk, imena različnih sort. |
| --- | --- |

—

Ime sorte. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort jabolk, imena različnih sort.

| — | Ime sorte se lahko nadomesti s sopomenko. Ime mutanta ali trgovsko ime se lahko le doda sorti ali sopomenki. |
| --- | --- |

—

Ime sorte se lahko nadomesti s sopomenko. Ime mutanta ali trgovsko ime se lahko le doda sorti ali sopomenki.

C.   Poreklo proizvoda

Država porekla (7) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort jabolk različnega porekla, je pri imenu zadevne sorte treba navesti državo porekla.

D.   Prodajne označbe

| — | Razred |
| --- | --- |

—

Razred

| — | Velikost ali število enot pri pakiranju v vrste in vložke. |
| --- | --- |

—

Velikost ali število enot pri pakiranju v vrste in vložke.

Če je označena velikost, je izražena:

| (a) | pri proizvodih, za katere veljajo pravila o izenačenosti, kot najmanjši in največji premer ali največja in najmanjša masa; |
| --- | --- |

(a)

pri proizvodih, za katere veljajo pravila o izenačenosti, kot najmanjši in največji premer ali največja in najmanjša masa;

| (b) | pri proizvodih, za katere ne veljajo pravila o izenačenosti: kot premer ali masa najmanjšega plodu v enoti pakiranja z navedbo „in več“, ali enakovredna označba, ali če je to ustrezno, kot premer ali masa največjega plodu v pakiranju. |
| --- | --- |

(b)

pri proizvodih, za katere ne veljajo pravila o izenačenosti: kot premer ali masa najmanjšega plodu v enoti pakiranja z navedbo „in več“, ali enakovredna označba, ali če je to ustrezno, kot premer ali masa največjega plodu v pakiranju.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

Dodatek

Nepopoln seznam sort jabolk

Plodovi sort, ki niso na seznamu, morajo biti razvrščeni glede na svoje sortne lastnosti.

| Sorte | Mutant | Sopomenke | Skupina glede na obarvanost | Mrežavost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| African Red | | | B | |
| Akane | | Tohoku 3 | B | |
| Alborz Seedling | | | C | |
| Aldas | | | B | |
| Alice | | | B | |
| Alkmene | | Early Windsor | C | |
| Alro | | | B | |
| Alwa | | | B | |
| Amasya | | | B | |
| Angold | | | C | |
| Antej | | Antei | B | |
| Apollo | | Beauty of Blackmoor | C | |
| Arkcharm | | Arkansas No 18, A 18 | C | |
| Arlet | | | B | R |
| Aroma | | | C | |
| npr. mutanti Aroma | | C | |
| Amorosa | | C | |
| Auksis | | | B | |
| Beacon | | | A | |
| Belfort | | Pella | B | |
| Belle de Boskoop | | | | R |
| npr. mutanti Belle de Boskoop | | | R |
| Boskoop rouge | Red Boskoop
  Roter
  Boskoop | | R |
| Belle fleur double | | | | |
| Belorrusskoje
  Maļinovoje | | Belorusskoe Malinovoe, Byelorusskoe Malinovoe | B | |
| Berlepsch | | Freiherr von Berlepsch | C | |
| npr. mutanti Berlepsch | | C | |
| Berlepsch rouge | Red Berlepsch, Roter Berlepsch | C | |
| Blushed Golden | | | | |
| Bogatir | | Bogatyr | | |
| Bohemia | | | B | |
| Braeburn | | | B | |
| npr. mutanti Braeburn | | B | |
| Hidala | | B | |
| Joburn | | B | |
| Lochbuie Red Braeburn | | B | |
| Mahana Red | | B | |
| Mariri Red | | B | |
| Redfield | | B | |
| Royal Braeburn | | B | |
| Bramley's Seedling | | Bramley, Triomphe de Kiel | | |
| Brettacher Sämling | | | | |
| Calville Groupe des | | | | |
| Cardinal | | | B | |
| Carola | | Kalco | C | |
| Caudle | | | B | |
| Charden | | | | |
| Charles Ross | | | | |
| Civni | | | B | |
| Coromandel Red | | Corodel | A | |
| Cortland | | | B | |
| Cox's Orange Pippin | | Cox orange | C | R |
| npr. mutanti Cox's Orange Pippin | | C | R |
| Cherry Cox | | C | R |
| Crimson Bramley | | | | |
| Cripps Pink | | | C | |
| npr. mutanti Cripps Pink | | C | |
| Pink Rose | | C | |
| Rosy Glow | | C | |
| Ruby Pink | | C | |
| Cripps Red | | | C* (8) | |
| Dalinbel | | | B | R |
| Delblush | | | | |
| Delcorf | | | C | |
| npr. mutanti Delcorf | | C | |
| Dalili | | C | |
| Monidel | | C | |
| Delgollune | | | B | |
| Delicious ordinaire | | Ordinary Delicious | B | |
| Deljeni | | | | |
| Delikates | | | B | |
| Delor | | | C | |
| Discovery | | | C | |
| Doč Melbi | | Doch Melbi | C | |
| Dunn's Seedling | | | | R |
| Dykmanns Zoet | | | C | |
| Egremont Russet | | | | R |
| Elan | | | | |
| Elise | | Red Delight | A | |
| Ellison's orange | | Ellison | C | |
| Elstar | | | C | |
| npr. mutanti Elstar | | | |
| Bel-El | | C | |
| Daliest | | C | |
| Daliter | | C | |
| Elshof | | C | |
| Elstar Armhold | | C | |
| Elstar Reinhardt | | C | |
| Goedhof | | C | |
| Red Elstar | | C | |
| Valstar | | C | |
| Empire | | | A | |
| Falstaff | | | C | |
| Fiesta | | Red Pippin | C | |
| Florina | | | B | |
| Forele | | | B | |
| Fortune | | | | R |
| Fuji | | | B | |
| npr. mutanti Fuji | | B | |
| Kiku | | B | |
| Gala | | | C | |
| npr. mutanti Gala | | C | |
| Annaglo | | C | |
| Baigent | | C | |
| Galaxy | | C | |
| Mitchgala | | C | |
| Obrogala | | C | |
| Regala | | C | |
| Regal Prince | | C | |
| Tenroy | | C | |
| Garcia | | | | |
| Ginger Gold | | | | |
| Gloster | | | B | |
| Goldbohemia | | | | |
| Golden Delicious | | | | |
| npr. mutanti Golden Delicious | | | |
| Golden Russet | | | | R |
| Golden Supreme | | Gradigold, Golden Extreme | | |
| Goldrush | | Coop 38 | | |
| Goldstar | | | | |
| Granny Smith | | | | |
| Gravensteiner | | Gravenstein | | |
| npr. mutanti Gravensteiner | | | |
| Gravenstein rouge | Red Gravenstein, Roter Gravensteiner | | |
| Greensleeves | | | | |
| Holsteiner Cox | | Holstein | | R |
| npr. mutanti Holsteiner Cox | | | R |
| Holstein rouge | Red Holstein, Roter Holsteiner Cox | | R |
| Honeycrisp | | | C | |
| Honey gold | | | | |
| Horneburger | | | | |
| Howgate Wonder | | Manga | | |
| Idared | | | B | |
| Iedzēnu | | | B | |
| Ilga | | | B | |
| Ingrid Marie | | | B | R |
| Iron | | | C | |
| Isbranica | | | C | |
| Jacob Fisher | | | | |
| Jacques Lebel | | | | |
| Jamba | | | C | |
| James Grieve | | | | |
| npr. mutanti James Grieve | | | |
| James Grieve rouge | Red James Grieve | | |
| Jarka | | | C | |
| Jerseymac | | | B | |
| Jester | | | | |
| Jonagold (9) | | | C | |
| npr. mutanti Jonagold | | C | |
| Crowngold | | C | |
| Daligo | | C | |
| Daliguy | Jonasty | C | |
| Dalijean | Jonamel | C | |
| Decosta | | C | |
| Jomar | | C | |
| Jomured | Van de Poel | C | |
| Jonabel | | C | |
| Jonabres | | C | |
| Jonagold Boerekamp | | C | |
| Jonagold 2000 | Excel | C | |
| Jonagored Supra | | C | |
| Jonaveld | | C | |
| King Jonagold | | C | |
| New Jonagold | Fukushima | C | |
| Novajo | Veulemanns | C | |
| Primo | | C | |
| Red Jonaprince | | C | |
| Romagold | Surkijn | C | |
| Rubinstar | | C | |
| Schneica | Jonica | C | |
| Wilmuta | | C | |
| Jonalord | | | C | |
| Jonathan | | | B | |
| Julia | | | B | |
| Jupiter | | | | |
| Karmijn de Sonnaville | | | C | |
| Katja | | Katy | B | |
| Kent | | | | R |
| Kidd's orange red | | | C | R |
| Kim | | | B | |
| Koit | | | C | |
| Koričnoje
  Novoje | | Korichnoe Novoe, Korichnevoe Novoe | C | |
| Kovaļenkovskoje | | Kovalenkovskoe | B | |
| Krameri Tuvioun | | | B | |
| Kulikovskoje | | | B | |
| Lady Williams | | | B | |
| Lane's Prince Albert | | | | |
| Laxton's Superb | | | C | R |
| Ligol | | | B | |
| Lobo | | | B | |
| Lodel | | | A | |
| Lord Lambourne | | | C | |
| Maigold | | | B | |
| McIntosh | | | B | |
| Meelis | | | B | |
| Melba | | | C | |
| Melodie | | | B | |
| Melrose | | | C | |
| Meridian | | | C | |
| Moonglo | | | C | |
| Morgenduft | | Imperatore | B | |
| Mutsu | | | | |
| Noris | | | B | |
| Normanda | | | C | |
| Nueva Europa | | | C | |
| Nueva Orleans | | | B | |
| Odin | | | B | |
| Ontario | | | B | |
| Orlik | | | B | |
| Orlovskoje Polosatoje | | | C | |
| Ozark Gold | | | | |
| Paula Red | | | B | |
| Pero de Cirio | | | | |
| Piglos | | | B | |
| Pikant | | | B | |
| Pikkolo | | | C | |
| Pilot | | | C | |
| Pimona | | | C | |
| Pinova | | | C | |
| Pirella | | | B | |
| Piros | | | C | |
| Prima | | | B | |
| Rafzubex | | | A | |
| Rafzubin | | | C | |
| Rajka | | | B | |
| Rambour d'hiver | | | | |
| Rambour Franc | | | B | |
| Reanda | | | B | |
| Rebella | | | C | |
| Red Delicious | | | A | |
| npr. mutanti Red Delicious | | A | |
| Erovan | Early Red
  One | A | |
| Fortuna Delicious | | A | |
| Oregon | Oregon Spur Delicious | A | |
| Otago | | A | |
| Red Chief | | A | |
| Red King | | A | |
| Red Spur | | A | |
| Red York | | A | |
| Richared | | A | |
| Royal Red | | A | |
| Shotwell Delicious | | A | |
| Stark Delicious | | A | |
| Starking | | A | |
| Starkrimson | | A | |
| Starkspur | | A | |
| Topred | | A | |
| Well Spur | | A | |
| Red Dougherty | | | A | |
| Redkroft | | | A | |
| Regal | | | A | |
| Regina | | | B | |
| Reglindis | | | C | |
| Reine des Reinettes | | Gold Parmoné, Goldparmäne | C | |
| Reineta Encarnada | | | B | |
| Reinette Rouge du Canada | | | B | |
| Reinette d'Orléans | | | | |
| Reinette Blanche du Canada | | Reinette du Canada, Canada Blanc, Kanadarenette, Renetta del Canada | | R |
| Reinette de France | | | | |
| Reinette de Landsberg | | | | |
| Reinette grise du Canada | | Graue Kanadarenette | | R |
| Relinda | | | C | |
| Remo | | | B | |
| Renora | | | B | |
| Resi | | | B | |
| Resista | | | | |
| Retina | | | B | |
| Rewena | | | B | |
| Roja de Benejama | | Verruga, Roja del Valle, Clavelina | A | |
| Rome Beauty | | Belle de Rome, Rome | B | |
| npr. mutanti Rome Beauty | | B | |
| Red Rome | | B | |
| Rosana | | | B | |
| Royal Beauty | | | A | |
| Rubin (Czech cultivar) | | | C | |
| Rubin (Kazahstan cultivar) | | | B | |
| Rubinola | | | B | |
| Rudens Svītrainais | | Osennee Polosatoe, Rudeninis Dryzuotasis, Rudens Svītrotais, Streifling, Streifling Herbst, Sügisjoonik, Syysjuovikas in številne druge | C | |
| Saltanat | | | B | |
| Sciearly | | | A | |
| Scifresh | | | B | |
| Sciglo | | | A | |
| Sciray | | GS48 | A | |
| Scired | | | A | R |
| Sciros | | | A | |
| Selena | | | B | |
| Shampion | | | B | |
| Sidrunkollane Talioun | | | | |
| Sinap Orlovskij | | | | |
| Snygold | | Earlygold | | |
| Sommerregent | | | C | |
| Spartan | | | A | |
| Splendour | | | A | |
| St. Edmunds Pippin | | | | R |
| Stark's Earliest | | | C | |
| Štaris | | Staris | A | |
| Sturmer Pippin | | | | R |
| Summerred | | | B | |
| Sügisdessert | | | C | |
| Sunrise | | | A | |
| Sunset | | | | R |
| Suntan | | | | R |
| Sweet Caroline | | | C | |
| Talvenauding | | | B | R |
| Tellisaare | | | B | |
| Tiina | | Tina | C | |
| Topaz | | | B | |
| Tydeman's Early Worcester | | Tydeman's Early | B | |
| Veteran | | | B | |
| Vista Bella | | Bellavista | B | |
| Wealthy | | | B | |
| Worcester Pearmain | | | B | |
| York | | | B | |
| Zarja Alatau | | Zarya Alatau | | |
| Zailijskoje | | Zailiyskoe | B | |
| Žigulovskoje | | Zhigulovskoe | C | |

Sorte

Mutant

Sopomenke

Skupina glede na obarvanost

Mrežavost

African Red

B

Akane

Tohoku 3

B

Alborz Seedling

C

Aldas

B

Alice

B

Alkmene

Early Windsor

C

Alro

B

Alwa

B

Amasya

B

Angold

C

Antej

Antei

B

Apollo

Beauty of Blackmoor

C

Arkcharm

Arkansas No 18, A 18

C

Arlet

B

R

Aroma

C

npr. mutanti Aroma

C

Amorosa

C

Auksis

B

Beacon

A

Belfort

Pella

B

Belle de Boskoop

R

npr. mutanti Belle de Boskoop

R

Boskoop rouge

Red Boskoop

Roter

Boskoop

R

Belle fleur double

Belorrusskoje

Maļinovoje

Belorusskoe Malinovoe, Byelorusskoe Malinovoe

B

Berlepsch

Freiherr von Berlepsch

C

npr. mutanti Berlepsch

C

Berlepsch rouge

Red Berlepsch, Roter Berlepsch

C

Blushed Golden

Bogatir

Bogatyr

Bohemia

B

Braeburn

B

npr. mutanti Braeburn

B

Hidala

B

Joburn

B

Lochbuie Red Braeburn

B

Mahana Red

B

Mariri Red

B

Redfield

B

Royal Braeburn

B

Bramley's Seedling

Bramley, Triomphe de Kiel

Brettacher Sämling

Calville Groupe des

Cardinal

B

Carola

Kalco

C

Caudle

B

Charden

Charles Ross

Civni

B

Coromandel Red

Corodel

A

Cortland

B

Cox's Orange Pippin

Cox orange

C

R

npr. mutanti Cox's Orange Pippin

C

R

Cherry Cox

C

R

Crimson Bramley

Cripps Pink

C

npr. mutanti Cripps Pink

C

Pink Rose

C

Rosy Glow

C

Ruby Pink

C

Cripps Red

C* (8)

Dalinbel

B

R

Delblush

Delcorf

C

npr. mutanti Delcorf

C

Dalili

C

Monidel

C

Delgollune

B

Delicious ordinaire

Ordinary Delicious

B

Deljeni

Delikates

B

Delor

C

Discovery

C

Doč Melbi

Doch Melbi

C

Dunn's Seedling

R

Dykmanns Zoet

C

Egremont Russet

R

Elan

Elise

Red Delight

A

Ellison's orange

Ellison

C

Elstar

C

npr. mutanti Elstar

Bel-El

C

Daliest

C

Daliter

C

Elshof

C

Elstar Armhold

C

Elstar Reinhardt

C

Goedhof

C

Red Elstar

C

Valstar

C

Empire

A

Falstaff

C

Fiesta

Red Pippin

C

Florina

B

Forele

B

Fortune

R

Fuji

B

npr. mutanti Fuji

B

Kiku

B

Gala

C

npr. mutanti Gala

C

Annaglo

C

Baigent

C

Galaxy

C

Mitchgala

C

Obrogala

C

Regala

C

Regal Prince

C

Tenroy

C

Garcia

Ginger Gold

Gloster

B

Goldbohemia

Golden Delicious

npr. mutanti Golden Delicious

Golden Russet

R

Golden Supreme

Gradigold, Golden Extreme

Goldrush

Coop 38

Goldstar

Granny Smith

Gravensteiner

Gravenstein

npr. mutanti Gravensteiner

Gravenstein rouge

Red Gravenstein, Roter Gravensteiner

Greensleeves

Holsteiner Cox

Holstein

R

npr. mutanti Holsteiner Cox

R

Holstein rouge

Red Holstein, Roter Holsteiner Cox

R

Honeycrisp

C

Honey gold

Horneburger

Howgate Wonder

Manga

Idared

B

Iedzēnu

B

Ilga

B

Ingrid Marie

B

R

Iron

C

Isbranica

C

Jacob Fisher

Jacques Lebel

Jamba

C

James Grieve

npr. mutanti James Grieve

James Grieve rouge

Red James Grieve

Jarka

C

Jerseymac

B

Jester

Jonagold (9)

C

npr. mutanti Jonagold

C

Crowngold

C

Daligo

C

Daliguy

Jonasty

C

Dalijean

Jonamel

C

Decosta

C

Jomar

C

Jomured

Van de Poel

C

Jonabel

C

Jonabres

C

Jonagold Boerekamp

C

Jonagold 2000

Excel

C

Jonagored Supra

C

Jonaveld

C

King Jonagold

C

New Jonagold

Fukushima

C

Novajo

Veulemanns

C

Primo

C

Red Jonaprince

C

Romagold

Surkijn

C

Rubinstar

C

Schneica

Jonica

C

Wilmuta

C

Jonalord

C

Jonathan

B

Julia

B

Jupiter

Karmijn de Sonnaville

C

Katja

Katy

B

Kent

R

Kidd's orange red

C

R

Kim

B

Koit

C

Koričnoje

Novoje

Korichnoe Novoe, Korichnevoe Novoe

C

Kovaļenkovskoje

Kovalenkovskoe

B

Krameri Tuvioun

B

Kulikovskoje

B

Lady Williams

B

Lane's Prince Albert

Laxton's Superb

C

R

Ligol

B

Lobo

B

Lodel

A

Lord Lambourne

C

Maigold

B

McIntosh

B

Meelis

B

Melba

C

Melodie

B

Melrose

C

Meridian

C

Moonglo

C

Morgenduft

Imperatore

B

Mutsu

Noris

B

Normanda

C

Nueva Europa

C

Nueva Orleans

B

Odin

B

Ontario

B

Orlik

B

Orlovskoje Polosatoje

C

Ozark Gold

Paula Red

B

Pero de Cirio

Piglos

B

Pikant

B

Pikkolo

C

Pilot

C

Pimona

C

Pinova

C

Pirella

B

Piros

C

Prima

B

Rafzubex

A

Rafzubin

C

Rajka

B

Rambour d'hiver

Rambour Franc

B

Reanda

B

Rebella

C

Red Delicious

A

npr. mutanti Red Delicious

A

Erovan

Early Red

One

A

Fortuna Delicious

A

Oregon

Oregon Spur Delicious

A

Otago

A

Red Chief

A

Red King

A

Red Spur

A

Red York

A

Richared

A

Royal Red

A

Shotwell Delicious

A

Stark Delicious

A

Starking

A

Starkrimson

A

Starkspur

A

Topred

A

Well Spur

A

Red Dougherty

A

Redkroft

A

Regal

A

Regina

B

Reglindis

C

Reine des Reinettes

Gold Parmoné, Goldparmäne

C

Reineta Encarnada

B

Reinette Rouge du Canada

B

Reinette d'Orléans

Reinette Blanche du Canada

Reinette du Canada, Canada Blanc, Kanadarenette, Renetta del Canada

R

Reinette de France

Reinette de Landsberg

Reinette grise du Canada

Graue Kanadarenette

R

Relinda

C

Remo

B

Renora

B

Resi

B

Resista

Retina

B

Rewena

B

Roja de Benejama

Verruga, Roja del Valle, Clavelina

A

Rome Beauty

Belle de Rome, Rome

B

npr. mutanti Rome Beauty

B

Red Rome

B

Rosana

B

Royal Beauty

A

Rubin (Czech cultivar)

C

Rubin (Kazahstan cultivar)

B

Rubinola

B

Rudens Svītrainais

Osennee Polosatoe, Rudeninis Dryzuotasis, Rudens Svītrotais, Streifling, Streifling Herbst, Sügisjoonik, Syysjuovikas in številne druge

C

Saltanat

B

Sciearly

A

Scifresh

B

Sciglo

A

Sciray

GS48

A

Scired

A

R

Sciros

A

Selena

B

Shampion

B

Sidrunkollane Talioun

Sinap Orlovskij

Snygold

Earlygold

Sommerregent

C

Spartan

A

Splendour

A

St. Edmunds Pippin

R

Stark's Earliest

C

Štaris

Staris

A

Sturmer Pippin

R

Summerred

B

Sügisdessert

C

Sunrise

A

Sunset

R

Suntan

R

Sweet Caroline

C

Talvenauding

B

R

Tellisaare

B

Tiina

Tina

C

Topaz

B

Tydeman's Early Worcester

Tydeman's Early

B

Veteran

B

Vista Bella

Bellavista

B

Wealthy

B

Worcester Pearmain

B

York

B

Zarja Alatau

Zarya Alatau

Zailijskoje

Zailiyskoe

B

Žigulovskoje

Zhigulovskoe

C

DEL 2:   TRŽNI STANDARD ZA AGRUME

TRŽNI STANDARD ZA AGRUME

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za naslednje sorte (kultivarje) sadja, uvrščene med „agrume“, ki se potrošniku dobavljajo sveži, pri čemer so izključeni agrumi za industrijsko predelavo:

| — | limone, vzgojene iz vrste Citrus limon (L.) Burm. f., |
| --- | --- |

—

limone, vzgojene iz vrste Citrus limon (L.) Burm. f.,

Citrus limon

| — | mandarine (Citrus reticulata Blanco), vključno s satsumami (Citrus unshiu Marcow), klementinami (Citrus clementina hort. ex Tanaka), navadnimi mandarinami (Citrus deliciosa Ten.) in tangerinami (Citrus tangerina Tan.), ki so vzgojene iz teh vrst in njihovih hibridov, |
| --- | --- |

—

mandarine (Citrus reticulata Blanco), vključno s satsumami (Citrus unshiu Marcow), klementinami (Citrus clementina hort. ex Tanaka), navadnimi mandarinami (Citrus deliciosa Ten.) in tangerinami (Citrus tangerina Tan.), ki so vzgojene iz teh vrst in njihovih hibridov,

Citrus reticulata

Citrus unshiu

Citrus clementina

Citrus deliciosa

Citrus tangerina

| — | pomaranče, vzgojene iz vrste Citrus sinensis (L.) Osbeck. |
| --- | --- |

—

pomaranče, vzgojene iz vrste Citrus sinensis (L.) Osbeck.

Citrus sinensis

II.   DOLOČBE O KAKOVOSTI

DOLOČBE O KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti agrumov po pripravi in pakiranju.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti agrumi v vseh razredih:

| — | nepoškodovani, |
| --- | --- |

—

nepoškodovani,

| — | brez odrgnin in/ali večjih zaceljenih vreznin, |
| --- | --- |

—

brez odrgnin in/ali večjih zaceljenih vreznin,

| — | zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez znakov ovenelosti in izsušitve, |
| --- | --- |

—

brez znakov ovenelosti in izsušitve,

| — | brez poškodb, ki bi jih povzročila nizka temperatura ali pozeba, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih povzročila nizka temperatura ali pozeba,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Razvitost in stanje agrumov morata biti taka, da proizvodi:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njim ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njim ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Zahteve glede zrelosti

Zahteve glede zrelosti

Agrumi morajo doseči primerno stopnjo razvitosti in zrelosti ob upoštevanju sortne značilnosti, časa obiranja in pridelovalnega področja.

Zrelost agrumov se določa z naslednjimi parametri, ki so navedeni za vsako sorto:

| — | minimalna vsebnost soka, |
| --- | --- |

—

minimalna vsebnost soka,

| — | najmanjša skupna vsebnost topnih trdnih snovi, npr. najmanjša vsebnost sladkorja, |
| --- | --- |

—

najmanjša skupna vsebnost topnih trdnih snovi, npr. najmanjša vsebnost sladkorja,

| — | najmanjše razmerje sladkor/kislina (10), |
| --- | --- |

—

najmanjše razmerje sladkor/kislina (10),

10

| — | obarvanost. |
| --- | --- |

—

obarvanost.

Stopnja obarvanosti mora biti takšna, da po normalnem razvoju plodovi agrumov dosežejo sortno značilno obarvanost na točki namembnega kraja.

| | Minimalna vsebnost soka
  (odstotek) | Najmanjša vsebnost sladkorja
  (Brix) | Najmanjše razmerje sladkor/kislina | Obarvanost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Limone | 20 | | | Biti mora sortno značilna. Dovoljeni so plodovi zelene (vendar ne temno zelene) barve, če ustrezajo minimalnim zahtevam glede vsebnosti soka. |
| Satsuma, klementine, druge sorte mandarin in njihovi hibridi |
| Satsuma | 33 | | 6.5:1 | Biti mora sortno značilna vsaj na eni tretjini površine plodu |
| Klementine | 40 | | 7.0:1 |
| Druge sorte mandarin in njihovi hibridi | 33 | | 7.5:1 | |
| Pomaranče |
| Rdeče pomaranče | 30 | | 6.5:1 | Biti mora sortno značilna. Vendar so dovoljeni plodovi s svetlo zeleno barvo, ki ne presega ene petine celotne površine plodu, če ustrezajo minimalnim zahtevam glede vsebnosti soka.
  Pomaranče, proizvedene na območjih z visokimi temperaturami zraka in razmerami z visoko relativno vlažnostjo v obdobju razvoja in zelene barve, ki presega eno petino celotne površine plodu, so dovoljene pod pogojem, da izpolnjujejo zahteve glede minimalne vsebnosti soka. |
| Skupina Navel | 33 | | 6.5:1 |
| Druge sorte | 35 | | 6.5:1 |
| Mosambi, Sathgudi in Pacitan z več kot eno petino zelene barve | 33 | | |
| Druge sorte z več kot eno petino zelene barve | 45 | | |

Minimalna vsebnost soka

(odstotek)

Najmanjša vsebnost sladkorja

(Brix)

Najmanjše razmerje sladkor/kislina

Obarvanost

Limone

20

Biti mora sortno značilna. Dovoljeni so plodovi zelene (vendar ne temno zelene) barve, če ustrezajo minimalnim zahtevam glede vsebnosti soka.

Satsuma, klementine, druge sorte mandarin in njihovi hibridi

Satsuma

33

6.5:1

Biti mora sortno značilna vsaj na eni tretjini površine plodu

Klementine

40

7.0:1

Druge sorte mandarin in njihovi hibridi

33

7.5:1

Pomaranče

Rdeče pomaranče

30

6.5:1

Biti mora sortno značilna. Vendar so dovoljeni plodovi s svetlo zeleno barvo, ki ne presega ene petine celotne površine plodu, če ustrezajo minimalnim zahtevam glede vsebnosti soka.

Pomaranče, proizvedene na območjih z visokimi temperaturami zraka in razmerami z visoko relativno vlažnostjo v obdobju razvoja in zelene barve, ki presega eno petino celotne površine plodu, so dovoljene pod pogojem, da izpolnjujejo zahteve glede minimalne vsebnosti soka.

Skupina Navel

33

6.5:1

Druge sorte

35

6.5:1

Mosambi, Sathgudi in Pacitan z več kot eno petino zelene barve

33

Druge sorte z več kot eno petino zelene barve

45

Agrumom, ki izpolnjujejo zahtevo glede zrelosti, se lahko razbarva zelena barva. Ta postopek je dovoljen samo, če druge naravne organoleptične lastnosti niso spremenjene.

C.   Razvrstitev

Razvrstitev

Agrumi se uvrščajo v naslednje tri razrede:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Agrumi v tem razredu morajo biti odlične kakovosti. Biti morajo značilni za sorto in/ali trgovinsko vrsto.

Biti morajo brez pomanjkljivosti, razen neznatnih površinskih pomanjkljivosti, če te ne vplivajo na splošni izgled proizvoda, njegovo kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja.

(ii)   Razred I

Razred I

Agrumi v tem razredu morajo biti dobre kakovosti. Biti morajo značilni za sorto in/ali trgovinsko vrsto.

Dovoljene so naslednje majhne pomanjkljivosti, če ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v pakiranju:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki,

| — | majhne pomanjkljivosti v obarvanosti, vključno z rahlo sončno ožganostjo, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obarvanosti, vključno z rahlo sončno ožganostjo,

| — | neznatne napredujoče pomanjkljivosti na kožici, če ne segajo do mesa, |
| --- | --- |

—

neznatne napredujoče pomanjkljivosti na kožici, če ne segajo do mesa,

| — | neznatne pomanjkljivosti na kožici, do katerih je prišlo med izoblikovanjem plodu, kot so srebrna krastavost, rjavost ali poškodbe zaradi škodljivcev, |
| --- | --- |

—

neznatne pomanjkljivosti na kožici, do katerih je prišlo med izoblikovanjem plodu, kot so srebrna krastavost, rjavost ali poškodbe zaradi škodljivcev,

| — | neznatne zarasle mehanske poškodbe, kot so poškodbe zaradi toče, trenja ali pretovarjanja, |
| --- | --- |

—

neznatne zarasle mehanske poškodbe, kot so poškodbe zaradi toče, trenja ali pretovarjanja,

| — | majhna in delna ločitev lupine (ali skorje) za vse sadje skupine mandarin. |
| --- | --- |

—

majhna in delna ločitev lupine (ali skorje) za vse sadje skupine mandarin.

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrstijo plodovi agrumov, ki ne izpolnjujejo zahtev za uvrstitev v višje razrede, ampak le zgoraj navedene minimalne zahteve:

Naslednje pomanjkljivosti so dovoljene, če plodovi agrumov ohranijo svoje osnovne značilnosti, kar zadeva kakovost, ohranjanje kakovosti in videz vsebine pakiranja:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | napake v obarvanosti, vključno s sončnimi ožigi, |
| --- | --- |

—

napake v obarvanosti, vključno s sončnimi ožigi,

| — | napredujoče pomanjkljivosti na kožici, če ne segajo do mesa, |
| --- | --- |

—

napredujoče pomanjkljivosti na kožici, če ne segajo do mesa,

| — | pomanjkljivosti na kožici, do katerih je prišlo med izoblikovanjem plodu, kot so srebrna krastavost, rjavost ali poškodbe zaradi škodljivcev, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti na kožici, do katerih je prišlo med izoblikovanjem plodu, kot so srebrna krastavost, rjavost ali poškodbe zaradi škodljivcev,

| — | zarasle mehanske poškodbe, kot so poškodbe zaradi toče, trenja ali pretovarjanja, |
| --- | --- |

—

zarasle mehanske poškodbe, kot so poškodbe zaradi toče, trenja ali pretovarjanja,

| — | zaceljene površinske poškodbe, |
| --- | --- |

—

zaceljene površinske poškodbe,

| — | hrapava kožica, |
| --- | --- |

—

hrapava kožica,

| — | majhna in delna ločitev lupine (ali skorje) za pomaranče in delna ločitev lupine (ali skorje) za vse sadje skupine mandarin. |
| --- | --- |

—

majhna in delna ločitev lupine (ali skorje) za pomaranče in delna ločitev lupine (ali skorje) za vse sadje skupine mandarin.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi po največjem premeru ekvatorialnega dela plodu ali s štetjem.

A.   Najmanjši znesek

Najmanjši znesek

Uporabljajo se naslednje najmanjše velikosti:

| Sadje | Premer (mm) |
| --- | --- |
| Limone | 45 |
| Satsuma, druge sorte mandarin in hibridi | 45 |
| Klementine | 35 |
| Pomaranče | 53 |

Sadje

Premer (mm)

Limone

45

Satsuma, druge sorte mandarin in hibridi

45

Klementine

35

Pomaranče

53

B.   Izenačenost

Izenačenost

Agrumi se lahko sortirajo po velikosti z eno od naslednjih metod:

| (a) | Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti paprike v isti enoti pakiranja največ:






  — | 10 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) manjši od 60 mm, |
| --- | --- | --- |

(a)

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti paprike v isti enoti pakiranja največ:

—

10 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) manjši od 60 mm,

| — | 15 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 60 mm ali več, vendar manjši od 80 mm, |
| --- | --- |

—

15 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 60 mm ali več, vendar manjši od 80 mm,

| — | 20 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 80 mm ali več, vendar manjši od 110 mm, |
| --- | --- |

—

20 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 80 mm ali več, vendar manjši od 110 mm,

| — | za plodove s premerom 110 mm ali več ni omejitve glede razlike med premeri. |
| --- | --- |

—

za plodove s premerom 110 mm ali več ni omejitve glede razlike med premeri.

| (b) | Če se uporabljajo kode velikosti, je treba upoštevati kode in premere iz te razpredelnice: | Koda velikosti | Premer (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Limone | 0 | 79–90 |
| 1 | 72–83 |
| 2 | 68–78 |
| 3 | 63–72 |
| 4 | 58–67 |
| 5 | 53–62 |
| 6 | 48–57 |
| 7 | 45–52 |
| Satsuma, klementine ter druge sorte mandarin in hibridi | 1–XXX | 78 in več |
| 1–XX | 67–78 |
| 1 ali 1–X | 63–74 |
| 2 | 58–69 |
| 3 | 54–64 |
| 4 | 50–60 |
| 5 | 46–56 |
| 6 (11) | 43–52 |
| 7 | 41–48 |
| 8 | 39–46 |
| 9 | 37–44 |
| 10 | 35–42 |
| Pomaranče | 0 | 92–110 |
| 1 | 87–100 |
| 2 | 84–96 |
| 3 | 81–92 |
| 4 | 77–88 |
| 5 | 73–84 |
| 6 | 70–80 |
| 7 | 67–76 |
| 8 | 64–73 |
| 9 | 62–70 |
| 10 | 60–68 |
| 11 | 58–66 |
| 12 | 56–63 |
| 13 | 53–60 |

(b)

Če se uporabljajo kode velikosti, je treba upoštevati kode in premere iz te razpredelnice:

Koda velikosti

Premer (mm)

Limone

0

79–90

1

72–83

2

68–78

3

63–72

4

58–67

5

53–62

6

48–57

7

45–52

Satsuma, klementine ter druge sorte mandarin in hibridi

1–XXX

78 in več

1–XX

67–78

1 ali 1–X

63–74

2

58–69

3

54–64

4

50–60

5

46–56

6 (11)

11

43–52

7

41–48

8

39–46

9

37–44

10

35–42

Pomaranče

0

92–110

1

87–100

2

84–96

3

81–92

4

77–88

5

73–84

6

70–80

7

67–76

8

64–73

9

62–70

10

60–68

11

58–66

12

56–63

13

53–60

Izenačenost velikosti se doseže z zgoraj navedeno velikostno lestvico, če ni drugače navedeno:

za sadje v velikih zabojih in sadje v prodajnih enotah pakiranja z neto maso 5 kg, maksimalna razlika ne sme presegati razpona, pridobljenega z združevanjem treh zaporednih velikosti na velikostni lestvici.

| (c) | Pri plodovih, katerih velikost se določi s štetjem, mora biti razlika v velikosti skladna z (a). |
| --- | --- |

(c)

Pri plodovih, katerih velikost se določi s štetjem, mora biti razlika v velikosti skladna z (a).

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % agrumov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % agrumov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % agrumov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je odstopanje 10 % po številu ali masi agrumov, ki ustrezajo velikosti tik pod in/ali nad tisto (ali tistimi, v primeru kombinacije treh velikosti), ki je navedena na enotah pakiranja.

V vsakem primeru odstopanje 10 % velja samo za plodove, ki niso manjši od naslednjih najmanjših velikosti:

| Sadje | Premer (mm) |
| --- | --- |
| Limone | 43 |
| Satsuma, druge sorte mandarin in hibridi | 43 |
| Klementine | 34 |
| Pomaranče | 50 |

Sadje

Premer (mm)

Limone

43

Satsuma, druge sorte mandarin in hibridi

43

Klementine

34

Pomaranče

50

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsake enote pakiranja mora biti izenačena in mora vključevati samo agrume enakega porekla, sorte ali komercialnega tipa, kakovosti in velikosti ter po možnosti enake stopnje zrelosti in razvitosti.

Poleg tega se za razred „ekstra“ zahteva izenačenost v obarvanosti.

Vendar se lahko mešanica agrumov izrazito različnih sort, pakira skupaj v prodajnem pakiranju, če so proizvodi izenačeni po kakovosti, in za vsako zadevno sorto, po sorti ali komercialnem tipu in poreklu.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Plodovi agrumov morajo biti pakirani tako, da so primerno zavarovani.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali pomanjkljivosti na kožici.

Če so agrumi zaviti v papir, je treba uporabiti tanek, suh, nov papir brez vonja (12).

12

Uporaba kakršne koli snovi, ki bi lahko spremenila naravne značilnosti plodov agrumov, predvsem njihov okus ali vonj (13), je prepovedana.

13

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi. Dovoljeno je, da je v pakiranju kratka, neolesenela vejica z nekaj zelenimi listi, ki se drži plodu.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje oznake, ki so vidne od zunaj:

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in naslov pakirnice in/ali odpremnika.

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave); |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave);

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | Splošno ime vrste, če proizvod ni viden od zunaj. |
| --- | --- |

—

Splošno ime vrste, če proizvod ni viden od zunaj.

| — | Naziv sorte, za pomaranče. |
| --- | --- |

—

Naziv sorte, za pomaranče.

| — | Za skupino mandarin:






  — | satsuma: navedba „satsuma“, ki ji lahko sledi sorta |
| --- | --- | --- |

—

Za skupino mandarin:

—

satsuma: navedba „satsuma“, ki ji lahko sledi sorta

| — | klementine: navedba „klementine“, ki ji lahko sledi sorta in navedba „brez pečk“ za klementine brez pečk, klementine (1 do 10 pečk) ali klementine „s pečkami“ za klementine z več kot 10 pečkami, kjer je primerno. |
| --- | --- |

—

klementine: navedba „klementine“, ki ji lahko sledi sorta in navedba „brez pečk“ za klementine brez pečk, klementine (1 do 10 pečk) ali klementine „s pečkami“ za klementine z več kot 10 pečkami, kjer je primerno.

| — | druge mandarine in njihovi hibridi: ime sorte. |
| --- | --- |

—

druge mandarine in njihovi hibridi: ime sorte.

| — | „mešanica agrumov“ ali ustrezno poimenovanje in splošna imena različnih vrst, če vsebujejo mešanico agrumov izrazito različnih vrst. |
| --- | --- |

—

„mešanica agrumov“ ali ustrezno poimenovanje in splošna imena različnih vrst, če vsebujejo mešanico agrumov izrazito različnih vrst.

| — | „brez pečk“ (neobvezno) (14) |
| --- | --- |

—

„brez pečk“ (neobvezno) (14)

14

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

| — | Država porekla (15) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja. |
| --- | --- |

—

Država porekla (15) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

15

| — | Kadar gre za mešanico izrazito različnih vrst agrumov različnega porekla, je pri imenu zadevne vrste treba navesti državo porekla. |
| --- | --- |

—

Kadar gre za mešanico izrazito različnih vrst agrumov različnega porekla, je pri imenu zadevne vrste treba navesti državo porekla.

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost, izražena z:






  — | najmanjšo in največjo velikostjo (v mm) ali |
| --- | --- | --- |

—

Velikost, izražena z:

—

najmanjšo in največjo velikostjo (v mm) ali

| — | velikostno oznako, ki ji neobvezno sledi najmanjša ali največja velikost ali štetje. |
| --- | --- |

—

velikostno oznako, ki ji neobvezno sledi najmanjša ali največja velikost ali štetje.

| — | Kadar je uporabljen, omemba konzervansa ali druge kemične snovi, ki je bila uporabljena v fazi po obiranju. |
| --- | --- |

—

Kadar je uporabljen, omemba konzervansa ali druge kemične snovi, ki je bila uporabljena v fazi po obiranju.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 3:   TRŽNI STANDARD ZA KIVI

TRŽNI STANDARD ZA KIVI

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za kivi (poznan tudi kot Actinidia) sort (kultivarjev), vzgojenih iz rodov Actinidia chinensis Planch. in Actinidia deliciosa (A. Chev.), C.F. Liang in A.R. Ferguson), ki se potrošniku dobavljajo v svežem stanju, pri čemer je izključen kivi, namenjen za industrijsko predelavo.

Actinidia

Actinidia chinensis

Actinidia deliciosa

II.   DOLOČBE O KAKOVOSTI

DOLOČBE O KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve kakovosti za kivi po pripravi in pakiranju.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj mora biti kivi v vseh razredih:

| — | nepoškodovan (toda brez peclja), |
| --- | --- |

—

nepoškodovan (toda brez peclja),

| — | zdrav, proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdrav, proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čist, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čist, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | dovolj čvrst; ne mehak, ne ovenel, ne prepojen z vodo, |
| --- | --- |

—

dovolj čvrst; ne mehak, ne ovenel, ne prepojen z vodo,

| — | pravilno oblikovan, dvojni ali večkratni plodovi so izključeni, |
| --- | --- |

—

pravilno oblikovan, dvojni ali večkratni plodovi so izključeni,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Razvitost in stanje kivija morata biti taka, da proizvodi:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njim ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njim ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Minimalne zahteve glede zrelosti

Minimalne zahteve glede zrelosti

Kivi mora biti dovolj razvit in zrel.

Za izpolnitev te zahteve morajo plodovi in embalaža doseči stopnjo zrelosti najmanj 6.2 Brix ali povprečno vsebnost 15 % suhe snovi, čemur mora slediti 9.5 Brix pri vstopu v distribucijsko verigo.

C.   Razvrstitev

Razvrstitev

Kivi se razvršča v naslednje tri razrede:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Kivi v tem razredu mora biti najboljše kakovosti. Biti mora sortno značilen.

Sadež mora čvrst in meso mora biti popolnoma zdravo.

Biti mora brez pomanjkljivosti, razen neznatnih površinskih pomanjkljivosti, če to ne vpliva na splošni videz proizvoda, na kakovost, sposobnost za shranjevanje in na predstavitev v enoti pakiranja.

Razmerje med najmanjšim in največjim premerom sadeža, izmerjenim v ekvatorialnem delu, mora biti najmanj 0,8.

(ii)   Razred I

Razred I

Kivi v tem razredu mora biti dobre kakovosti. Biti mora sortno značilen.

Sadež mora čvrst in meso mora biti popolnoma zdravo.

Dovoljene so naslednje majhne pomanjkljivosti, če ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v pakiranju:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki (vendar plod ne sme biti nepravilno izbočen ali nepravilno oblikovan), |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki (vendar plod ne sme biti nepravilno izbočen ali nepravilno oblikovan),

| — | majhne pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | majhne pomanjkljivosti na kožici, če celotna površina ne preseže 1 cm2, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti na kožici, če celotna površina ne preseže 1 cm2,

2

| — | majhno „Haywardovo znamenje“ v obliki longitudinalnih črt in brez izbočenosti. |
| --- | --- |

—

majhno „Haywardovo znamenje“ v obliki longitudinalnih črt in brez izbočenosti.

Razmerje med najmanjšim in največjim premerom sadeža, izmerjenim v ekvatorialnem delu, mora biti najmanj 0,7.

(iii)   Razred II

Razred II

V tem razredu je kivi, ki ne izpolnjuje zahtev za višje razrede, izpolnjuje pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Plod mora biti razmeroma čvrst, meso pa ne sme imeti velikih pomanjkljivosti.

Dovoljene so naslednje pomanjkljivosti, če proizvodi kljub temu ohranijo bistvene značilnosti glede kakovosti, sposobnosti za ohranjanje kakovosti in predstavitve:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | pomanjkljivosti na kožici, na primer vreznine ali brazgotinasto/opraskano tkivo, če skupna površina ne presega 2 cm2, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti na kožici, na primer vreznine ali brazgotinasto/opraskano tkivo, če skupna površina ne presega 2 cm2,

2

| — | več izrazitejših „Haywardovih šivov“ z majhnimi izrastki, |
| --- | --- |

—

več izrazitejših „Haywardovih šivov“ z majhnimi izrastki,

| — | majhne odrgnine. |
| --- | --- |

—

majhne odrgnine.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se ugotavlja s tehtanjem plodu.

Najmanjša masa za razred „ekstra“ je 90 g, za razred I 70 g in za razred II 65 g.

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti paprike v isti enoti pakiranja največ:

| — | 10 g za plodove, katerih masa je manjša od 85 g, |
| --- | --- |

—

10 g za plodove, katerih masa je manjša od 85 g,

| — | 15 g za plodove, katerih masa je med 85 g in 120 g, |
| --- | --- |

—

15 g za plodove, katerih masa je med 85 g in 120 g,

| — | 20 g za plodove, katerih masa je med 120 g in 150 g, |
| --- | --- |

—

20 g za plodove, katerih masa je med 120 g in 150 g,

| — | 40 g za plodove, katerih masa je večja od 150 g. |
| --- | --- |

—

40 g za plodove, katerih masa je večja od 150 g.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % kivijev po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % kivijev po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % kivijev po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu ali masi kivijev, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti.

Vendar kivi ne sme tehtati manj kot 85 g v razredu „ekstra“, 67 g v razredu I in 62 g v razredu II.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsake enote pakiranja mora biti izenačena in mora vsebovati le kivi istega porekla, sorte, kakovosti in velikosti.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Kiviji morajo biti pakirani tako, da so ustrezno zavarovani.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba takšnih materialov, ki nosijo trgovske oznake (etikete, žigi), če se pri tiskanju in lepljenju uporabljajo nestrupena črnila ali lepila.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali pomanjkljivosti na kožici.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja mora imeti na isti strani pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje oznake, ki so vidne od zunaj:

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in naslov pakirnice in/ali odpremnika.

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave); |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave);

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Kivi“ in/ali „aktinidija“, če vsebina pakiranja ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Kivi“ in/ali „aktinidija“, če vsebina pakiranja ni vidna od zunaj.

| — | Ime sorte (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Ime sorte (neobvezno).

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

Država porekla (16) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

16

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost, izražena kot najmanjša in največja masa plodu. |
| --- | --- |

—

Velikost, izražena kot najmanjša in največja masa plodu.

| — | Število plodov (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Število plodov (neobvezno).

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Ni nujno, da so oznake, določene v prvem odstavku, navedene na enotah pakiranja, če so te v prodajni embalaži, vidni od zunaj in na kateri so navedene te oznake. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 4:   TRŽNI STANDARD ZA SOLATO, KODROLISTNO ENDIVIJO IN ENDIVIJO ESKARIOL

TRŽNI STANDARD ZA SOLATO, KODROLISTNO ENDIVIJO IN ENDIVIJO ESKARIOL

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za

| — | sorte (kultivarje) sveže solate, vzgojene iz rodov:






  — | Lactuca sativa var. capitata L. (glavnate solate, ki vključujejo mehkolistne in krhkolistne solate), |
| --- | --- | --- |

—

sorte (kultivarje) sveže solate, vzgojene iz rodov:

—

Lactuca sativa var. capitata L. (glavnate solate, ki vključujejo mehkolistne in krhkolistne solate),

Lactuca sativa

capitata

| — | Lactuca sativa var. longifolia Lam. (rimska solata), |
| --- | --- |

—

Lactuca sativa var. longifolia Lam. (rimska solata),

Lactuca sativa

longifolia

| — | Lactuca sativa var. crispa L. (rezivka in berivka), |
| --- | --- |

—

Lactuca sativa var. crispa L. (rezivka in berivka),

| — | za križance teh sort in |
| --- | --- |

—

za križance teh sort in

| — | sorte (kultivarje) kodrolistne endivije, vzgojene iz rodu Cichorium endivia var. crispum Lam. in |
| --- | --- |

—

sorte (kultivarje) kodrolistne endivije, vzgojene iz rodu Cichorium endivia var. crispum Lam. in

Cichorium endivia

crispum

| — | sorte (kultivarje) endivije eskariol, vzgojene iz rodu Cichorium endivia var. latifolium Lam. |
| --- | --- |

—

sorte (kultivarje) endivije eskariol, vzgojene iz rodu Cichorium endivia var. latifolium Lam.

Cichorium endivia

latifolium

ki se potrošniku dobavljajo sveže.

Standard se ne uporablja za solato in endivijo, namenjeno za industrijsko predelavo, ali za posamične liste solate in endivije s koreninsko grudo ali solate v lončkih.

II.   DOLOČBE O KAKOVOSTI

DOLOČBE O KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve kakovosti za proizvode po pripravi in pakiranju.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti proizvodi v vseh razredih:

| — | nepoškodovani, |
| --- | --- |

—

nepoškodovani,

| — | zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čisti in obrezani (praktično brez listov, ki so umazani od prsti ali drugega rastnega substrata in praktično brez vidnih tujih snovi), |
| --- | --- |

—

čisti in obrezani (praktično brez listov, ki so umazani od prsti ali drugega rastnega substrata in praktično brez vidnih tujih snovi),

| — | svežega videza, |
| --- | --- |

—

svežega videza,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | praktično brez poškodb zaradi škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez poškodb zaradi škodljivcev,

| — | neuveli in čvrsti, |
| --- | --- |

—

neuveli in čvrsti,

| — | ne odganjajo v cvet, |
| --- | --- |

—

ne odganjajo v cvet,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Solata je lahko rdečkasto razbarvana, če je to razbarvanje posledica nizkih temperatur med rastjo, razen če to močno vpliva na njen videz.

Korenine morajo biti odrezane blizu osnove zunanjih listov, rez pa mora biti gladek.

Solata in endivija morata biti normalno razviti. Razvitost in stanje proizvodov morata biti taka, da proizvodi:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Razvrstitev

Razvrstitev

Proizvod se uvršča v naslednja razreda:

(i)   Razred I

Razred I

Proizvodi v tem razredu morajo biti dobre kakovosti. Biti morajo značilni za sorto in/ali trgovinsko vrsto.

Solata in endivija morata biti:

| — | lepo oblikovani, |
| --- | --- |

—

lepo oblikovani,

| — | čvrsti (ob upoštevanju metod pridelave in tipa proizvoda), |
| --- | --- |

—

čvrsti (ob upoštevanju metod pridelave in tipa proizvoda),

| — | brez poškodb ali znakov propadanja, zaradi katerih bi bila užitnost zmanjšana, |
| --- | --- |

—

brez poškodb ali znakov propadanja, zaradi katerih bi bila užitnost zmanjšana,

| — | brez poškodb zaradi zmrzali. |
| --- | --- |

—

brez poškodb zaradi zmrzali.

Glavnate solate morajo imeti eno samo lepo oblikovano srce. Glavnata solata, pridelana v zavarovanih prostorih, ima lahko majhno srce.

Rimska solata mora imeti srce, ki je lahko majhno.

Osrednji del kodrolistne endivije in endivije eskariol mora biti rumen.

(ii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrstijo proizvodi, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred I, izpolnjujejo pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Proizvodi morajo biti:

| — | razmeroma dobro oblikovani, |
| --- | --- |

—

razmeroma dobro oblikovani,

| — | brez poškodb ali znakov propadanja, zaradi katerih bi bila resno zmanjšana užitnost. |
| --- | --- |

—

brez poškodb ali znakov propadanja, zaradi katerih bi bila resno zmanjšana užitnost.

Dovoljene so naslednje pomanjkljivosti, če proizvodi kljub temu ohranijo bistvene značilnosti glede kakovosti, sposobnosti za ohranjanje kakovosti in predstavitve:

| — | rahla porumenelost, |
| --- | --- |

—

rahla porumenelost,

| — | rahle poškodbe zaradi škodljivcev. |
| --- | --- |

—

rahle poškodbe zaradi škodljivcev.

Glavnata solata mora imeti srce, ki pa je lahko majhno. Glavnata solata, pridelana v zavarovanih prostorih, je lahko brez srca.

Rimska solata je lahko brez srca.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se ugotavlja z maso na enoto.

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti proizvodov v isti enoti pakiranja največ:

(a)   Solata

| — | 40 g, če je masa najlažje enote manj kot 150 g na enoto, |
| --- | --- |

—

40 g, če je masa najlažje enote manj kot 150 g na enoto,

| — | 100 g, če je masa najlažje enote med 150 g in 300 g na enoto, |
| --- | --- |

—

100 g, če je masa najlažje enote med 150 g in 300 g na enoto,

| — | 150 g, če je masa najlažje enote med 300 g in 450 g na enoto, |
| --- | --- |

—

150 g, če je masa najlažje enote med 300 g in 450 g na enoto,

| — | 300 g, če je masa najlažje enote več kot 450 g na enoto. |
| --- | --- |

—

300 g, če je masa najlažje enote več kot 450 g na enoto.

(b)   Kodrolistna endivija in endivija eskariol

| — | 300 g. |
| --- | --- |

—

300 g.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(ii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu proizvodov, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % grozdov po številu proizvodov, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

V vsaki enoti pakiranja so lahko le izenačeni proizvodi, torej proizvodi istega porekla, sorte ali komercialnega tipa, kakovosti in velikosti.

Vendar se lahko mešanica solate in/ali endivije izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv pakirata skupaj v enoti pakiranja, če sta izenačeni po kakovosti, za vsako sorto, komercialni tip in/ali barvo pa po poreklu.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Proizvodi morajo biti pakirani tako, da so ustrezno zavarovani. Pakirani morajo biti razmeroma glede na velikost in vrsto pakiranja, brez praznih prostorov in drobljenja.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov s trgovskimi oznakami, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje oznake, ki so vidne od zunaj:

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in naslov pakirnice in/ali odpremnika.

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave); |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave);

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Solata“, mehkolistna solata, „endivija eskariol“, „krhkolistna solata, rimska solata, rezivka in berivka“ (ali in če je to ustrezno: „hrastolistna solata“, „Lollo bionda“, „Lollo rosa“), „kodrolistna endivija“, „endivija eskariol“ ali enakovredno poimenovanje, če vsebina ni vidna od zunaj; |
| --- | --- |

—

„Solata“, mehkolistna solata, „endivija eskariol“, „krhkolistna solata, rimska solata, rezivka in berivka“ (ali in če je to ustrezno: „hrastolistna solata“, „Lollo bionda“, „Lollo rosa“), „kodrolistna endivija“, „endivija eskariol“ ali enakovredno poimenovanje, če vsebina ni vidna od zunaj;

| — | „Little gem“ ali enakovredna oznaka, kjer je to primerno. |
| --- | --- |

—

„Little gem“ ali enakovredna oznaka, kjer je to primerno.

| — | „Pridelana v zavarovanih prostorih“ ali enakovredna oznaka, kjer je to primerno. |
| --- | --- |

—

„Pridelana v zavarovanih prostorih“ ali enakovredna oznaka, kjer je to primerno.

| — | Ime sorte (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Ime sorte (neobvezno).

| — | „Mešanica solate/endivije“ ali ustrezno poimenovanje, če gre za mešanico solate in/ali endivije izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv. Če proizvodi niso vidni od zunaj, je treba navesti sorte, komercialne tipe in/ali barve ter količino primerkov posameznega tipa oziroma barve v enoti pakiranja. |
| --- | --- |

—

„Mešanica solate/endivije“ ali ustrezno poimenovanje, če gre za mešanico solate in/ali endivije izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv. Če proizvodi niso vidni od zunaj, je treba navesti sorte, komercialne tipe in/ali barve ter količino primerkov posameznega tipa oziroma barve v enoti pakiranja.

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

| — | Država porekla (17) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja. |
| --- | --- |

—

Država porekla (17) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

17

| — | V primeru mešanice solate in/ali endivije izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv različnega porekla se navedba vsake države porekla nahaja poleg imena zadevne sorte, komercialnega tipa in/ali barve. |
| --- | --- |

—

V primeru mešanice solate in/ali endivije izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv različnega porekla se navedba vsake države porekla nahaja poleg imena zadevne sorte, komercialnega tipa in/ali barve.

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred |
| --- | --- |

—

Razred

| — | Velikost, izražena kot minimalna masa enote ali kot število enot |
| --- | --- |

—

Velikost, izražena kot minimalna masa enote ali kot število enot

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 5:   TRŽNI STANDARD ZA BRESKVE IN NEKTARINE

TRŽNI STANDARD ZA BRESKVE IN NEKTARINE

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za breskve in nektarine, vzgojene iz sort (kultivarjev) rodov Prunus persica Sieb. in Zucc., ki se potrošnikom dobavljajo v svežem stanju, pri čemer so izključene breskve in nektarine, namenjene za industrijsko predelavo.

Prunus persica

II.   DOLOČBE O KAKOVOSTI

DOLOČBE O KAKOVOSTI

Namen tega standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za breskve in nektarine po pripravi in pakiranju.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti breskve in nektarine v vseh razredih:

| — | nepoškodovane, |
| --- | --- |

—

nepoškodovane,

| — | zdrave; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdrave; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez plodov, ki bi bili razcepljeni v pecljevi jamici, |
| --- | --- |

—

brez plodov, ki bi bili razcepljeni v pecljevi jamici,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

| — | Razvitost in stanje breskev in nektarin morata biti takšna, da: |
| --- | --- |

—

Razvitost in stanje breskev in nektarin morata biti takšna, da:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Zahteve glede zrelosti

Zahteve glede zrelosti

Sadje mora biti dovolj razvito in zrelo. Minimalni indeks refraktometra mesa mora biti večji ali enak 8° Brix.

C.   Razvrstitev

Razvrstitev

Breskve in nektarine se razvrščajo v naslednje tri razrede:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Breskve in nektarine v tem razredu morajo biti odlične kakovosti. Biti morajo sortno značilne.

Meso mora biti popolnoma zdravo.

Biti morajo brez pomanjkljivosti, razen zelo rahlih znakov propadanja, če to ne vpliva na splošni videz proizvoda, na kakovost, sposobnost za shranjevanje in na predstavitev v enoti pakiranja.

(ii)   Razred I

Razred I

Breskve in nektarine v tem razredu morajo biti dobre kakovosti. Biti morajo sortno značilne. Meso mora biti popolnoma zdravo.

Dovolijo se lahko naslednje rahle pomanjkljivosti kožice pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | rahle pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

rahle pomanjkljivosti v obliki,

| — | rahle pomanjkljivosti v razvoju, |
| --- | --- |

—

rahle pomanjkljivosti v razvoju,

| — | rahle pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

rahle pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | rahli sledovi odtisov, ki niso večji od 1 cm2 skupne površine, |
| --- | --- |

—

rahli sledovi odtisov, ki niso večji od 1 cm2 skupne površine,

2

| — | rahle poškodbe kožice, ki:






  — | so lahko dolge največ 1,5 cm pri poškodbah podolgovate oblike, |
| --- | --- | --- |

—

rahle poškodbe kožice, ki:

—

so lahko dolge največ 1,5 cm pri poškodbah podolgovate oblike,

| — | so lahko velike največ 1 cm2 skupne površine pri drugih pomanjkljivostih. |
| --- | --- |

—

so lahko velike največ 1 cm2 skupne površine pri drugih pomanjkljivostih.

2

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrstijo breskve in nektarine, ki ne izpolnjujejo pogojev za uvrstitev v višje razrede, vendar izpolnjujejo zgoraj določene minimalne zahteve.

Meso mora biti brez večjih pomanjkljivosti. Dovolijo se lahko naslednje pomanjkljivosti kožice pod pogojem, da breskve in nektarine ohranijo svoje osnovne značilnosti glede kakovosti, ohranjanja kakovosti in predstavitve v enoti pakiranja:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | pomanjkljivosti v razvoju, vključno z razcepljenimi koščicami, pod pogojem, da je plod zaprt, meso pa zdravo, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v razvoju, vključno z razcepljenimi koščicami, pod pogojem, da je plod zaprt, meso pa zdravo,

| — | pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | poškodbe (odrgnine), ki so lahko rahlo razbarvane in ne smejo pokrivati več kot 2 cm2 celotne skupne površine, |
| --- | --- |

—

poškodbe (odrgnine), ki so lahko rahlo razbarvane in ne smejo pokrivati več kot 2 cm2 celotne skupne površine,

2

| — | poškodbe kožice, ki:






  — | so lahko dolge največ 2,5 cm pri poškodbah podolgovate oblike, |
| --- | --- | --- |

—

poškodbe kožice, ki:

—

so lahko dolge največ 2,5 cm pri poškodbah podolgovate oblike,

| — | so lahko velike največ 2 cm2 skupne površine pri drugih pomanjkljivostih. |
| --- | --- |

—

so lahko velike največ 2 cm2 skupne površine pri drugih pomanjkljivostih.

2

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi z največjim premerom ekvatorialnega dela ali z maso ali štetjem plodov.

Najmanjša velikost je:

| — | 56 mm ali 85 g v razredu „ekstra“, |
| --- | --- |

—

56 mm ali 85 g v razredu „ekstra“,

| — | 51 mm ali 65 g v razredih I in II (če gre za sortiranje po velikosti). |
| --- | --- |

—

51 mm ali 65 g v razredih I in II (če gre za sortiranje po velikosti).

Sadje, manjše od 56 mm oziroma 85 g, se ne trži v obdobju od 1. julija do 31. oktobra (na severni polobli) in od 1. januarja do 30. aprila (na južni polobli).

Naslednje določbe so za razred II neobvezne.

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti proizvodov v isti enoti pakiranja največ:

| (a) | za plod, katerega velikost se določi s premerom:






  — | 5 mm za plodove, manjše od 70 mm, |
| --- | --- | --- |

(a)

za plod, katerega velikost se določi s premerom:

—

5 mm za plodove, manjše od 70 mm,

| — | 10 mm za plodove velikosti 70 mm ali več. |
| --- | --- |

—

10 mm za plodove velikosti 70 mm ali več.

| (b) | za plodove, katererih velikost se določi z maso:






  — | 30 g za plodove, manjše od 180 g, |
| --- | --- | --- |

(b)

za plodove, katererih velikost se določi z maso:

—

30 g za plodove, manjše od 180 g,

| — | 80 g za plodove velikosti 180 g ali več. |
| --- | --- |

—

80 g za plodove velikosti 180 g ali več.

| (c) | Pri plodovih, katerih velikost se določi s štetjem, mora biti razlika v velikosti skladna z (a) ali (b).
  Če se uporabijo velikostne oznake, je treba spoštovati oznake v spodnji tabeli. | oznaka | premer ali | teža |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| od | do | od | do |
| (mm) | (mm) | (g) | (g) |
| 1 | D | 51 | 56 | 65 | 85 |
| 2 | C | 56 | 61 | 85 | 105 |
| 3 | B | 61 | 67 | 105 | 135 |
| 4 | A | 67 | 73 | 135 | 180 |
| 5 | AA | 73 | 80 | 180 | 220 |
| 6 | AAA | 80 | 90 | 220 | 300 |
| 7 | AAAA | > 90 | > 300 |

(c)

Pri plodovih, katerih velikost se določi s štetjem, mora biti razlika v velikosti skladna z (a) ali (b).

Če se uporabijo velikostne oznake, je treba spoštovati oznake v spodnji tabeli.

oznaka

premer ali

teža

od

do

od

do

(mm)

(mm)

(g)

(g)

1

D

51

56

65

85

2

C

56

61

85

105

3

B

61

67

105

135

4

A

67

73

135

180

5

AA

73

80

180

220

6

AAA

80

90

220

300

7

AAAA

> 90

> 300

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti.

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % breskev ali nektarin po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % breskev ali nektarin po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % breskev ali nektarin po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede (če je paprika sortirana po velikosti): dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu ali masi breskev ali nektarin, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsake enote pakiranja mora biti enotna in vključevati le breskve ali nektarine istega porekla, sorte, kakovosti, stopnje zrelosti in velikosti (če gre za sortiranje po velikosti), v razredu „ekstra“ pa morajo biti plodovi tudi izenačeni v obarvanosti.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Breskve in nektarine morajo biti pakirane tako, da so ustrezno zaščitene.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali površinskih napak.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Na vsaki enoti pakiranja morajo biti na isti strani natisnjeni naslednji čitljivi in neizbrisljivi podatki, ki so vidni od zunaj:

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in naslov pakirnice in/ali odpremnika.

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave); |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave);

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Breskve“ ali „nektarine“, če vsebina ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Breskve“ ali „nektarine“, če vsebina ni vidna od zunaj.

| — | Barva mesa. |
| --- | --- |

—

Barva mesa.

| — | Ime sorte (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Ime sorte (neobvezno).

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

Država porekla (18) in, neobvezno, območje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

18

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost (če je proizvod sortiran po velikosti), izražena z najmanjšim in največjim premerom (v mm) ali z najmanjšo in največjo maso (v g) ali z velikostno oznako. |
| --- | --- |

—

Velikost (če je proizvod sortiran po velikosti), izražena z najmanjšim in največjim premerom (v mm) ali z najmanjšo in največjo maso (v g) ali z velikostno oznako.

| — | Število enot (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Število enot (neobvezno).

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 6:   TRŽNI STANDARD ZA HRUŠKE

TRŽNI STANDARD ZA HRUŠKE

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za hruške sort (kultivarjev), vzgojenih iz Pyrus communis L., ki se porabniku dobavljajo sveže, pri čemer so izključene hruške za industrijsko predelavo.

Pyrus communis

II.   DOLOČBE O KAKOVOSTI

DOLOČBE O KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za hruške po pripravi in pakiranju.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti hruške v vseh razredih:

| — | nepoškodovane, |
| --- | --- |

—

nepoškodovane,

| — | zdrave; izključene so tiste hruške, ki jih je prizadela gniloba ali katera koli druga bolezen, zaradi česar niso primerne za prehrano, |
| --- | --- |

—

zdrave; izključene so tiste hruške, ki jih je prizadela gniloba ali katera koli druga bolezen, zaradi česar niso primerne za prehrano,

| — | čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Hruške morajo biti ustrezno razvite in v takem stanju, da lahko:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njim ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njim ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Zahteve glede zrelosti

Zahteve glede zrelosti

Razvitost in zrelost hrušk morata biti takšni, da omogočata nadaljnje zorenje proizvodov, dokler ne dosežejo stopnje zrelosti, značilne za posamezno sorto.

C.   Razvrstitev

Razvrstitev

Hruške se uvrstijo v tri razrede, kot je opredeljeno v nadaljevanju:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Hruške v tem razredu morajo biti odlične kakovosti. Biti morajo sortno značilne (19).

19

Meso mora biti popolnoma zdravo in kožica brez mrežavosti.

Plodovi morajo biti brez pomanjkljivosti razen neznatnih sprememb kožice, če to ne vpliva na splošni videz plodov, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja.

Pecelj mora biti nepoškodovan.

Hruške ne smejo biti kašaste.

(ii)   Razred I

Razred I

Hruške v tem razredu morajo biti dobre kakovosti. Biti morajo sortno značilne (20).

20

Meso mora biti popolnoma zdravo.

Dovolijo se lahko naslednje rahle pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | rahle pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

rahle pomanjkljivosti v obliki,

| — | rahle pomanjkljivosti v razvoju, |
| --- | --- |

—

rahle pomanjkljivosti v razvoju,

| — | rahle pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

rahle pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | zelo rahla mrežavost, |
| --- | --- |

—

zelo rahla mrežavost,

| — | rahle poškodbe kožice, ki:






  — | so lahko dolge največ 2 cm pri poškodbah podolgovate oblike, |
| --- | --- | --- |

—

rahle poškodbe kožice, ki:

—

so lahko dolge največ 2 cm pri poškodbah podolgovate oblike,

| — | skupaj ne pokrivajo več kakor 1 cm2 skupne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia pirina in V. inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 0,25 cm2, |
| --- | --- |

—

skupaj ne pokrivajo več kakor 1 cm2 skupne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia pirina in V. inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 0,25 cm2,

2

2

| — | rahle poškodbe (odrgnine) ne smejo pokrivati več kakor 1 cm2 površine. |
| --- | --- |

—

rahle poškodbe (odrgnine) ne smejo pokrivati več kakor 1 cm2 površine.

2

Pecelj je lahko rahlo poškodovan.

Hruške ne smejo biti kašaste.

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrstijo hruške, ki ne izpolnjujejo zahtev za višje razrede, izpolnjujejo pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Meso mora biti brez večjih pomanjkljivosti.

Če hruške ohranjajo svoje bistvene značilnosti glede kakovosti, sposobnosti ohranjanja kakovosti in predstavitve, se lahko dovolijo:

| — | nepravilnosti v obliki, |
| --- | --- |

—

nepravilnosti v obliki,

| — | pomanjkljivosti v razvoju, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v razvoju,

| — | pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | rahla mrežavost, |
| --- | --- |

—

rahla mrežavost,

| — | poškodbe kožice, ki:






  — | so lahko dolge največ 4 cm pri poškodbah podolgovate oblike, |
| --- | --- | --- |

—

poškodbe kožice, ki:

—

so lahko dolge največ 4 cm pri poškodbah podolgovate oblike,

| — | skupaj ne pokrivajo več kakor 2,5 cm2 skupne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia pirina in V. inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2, |
| --- | --- |

—

skupaj ne pokrivajo več kakor 2,5 cm2 skupne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia pirina in V. inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2,

2

Venturia pirina

V. inaequalis

2

| — | rahle poškodbe (odrgnine) ne smejo pokrivati več kakor 2 cm2 površine. |
| --- | --- |

—

rahle poškodbe (odrgnine) ne smejo pokrivati več kakor 2 cm2 površine.

2

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi z največjim premerom ekvatorialnega dela ali z maso.

Najmanjša velikost je:

| (a) | za plodove, katerih velikost se določi s premerom: | „Ekstra“ | Razred I | Razred II |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Debeloplodne sorte | 60 mm | 55 mm | 55 mm |
| Druge sorte | 55 mm | 50 mm | 45 mm |

(a)

za plodove, katerih velikost se določi s premerom:

„Ekstra“

Razred I

Razred II

Debeloplodne sorte

60 mm

55 mm

55 mm

Druge sorte

55 mm

50 mm

45 mm

| (b) | za plodove, katerih velikost se določi z maso: | „Ekstra“ | Razred I | Razred II |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Debeloplodne sorte | 130 g | 110 g | 110 g |
| Druge sorte | 110 g | 100 g | 75 g |

(b)

za plodove, katerih velikost se določi z maso:

„Ekstra“

Razred I

Razred II

Debeloplodne sorte

130 g

110 g

110 g

Druge sorte

110 g

100 g

75 g

Za poletne hruške, vključene v dodatku k temu standardu, ni treba, da se spoštuje najmanjša velikost.

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti plodov v isti enoti pakiranja največ:

| (a) | za plodove, katerih velikost se določi s premerom:






  — | 5 mm za plodove razreda „ekstra“ in za plodove iz razredov I in II, ki so pakirani v vrstah in vložkih, |
| --- | --- | --- |

(a)

za plodove, katerih velikost se določi s premerom:

—

5 mm za plodove razreda „ekstra“ in za plodove iz razredov I in II, ki so pakirani v vrstah in vložkih,

| — | 10 mm za plodove iz razreda I, ki so v enoti pakiranja ali v prodajni embalaži pakirani v razsutem stanju. |
| --- | --- |

—

10 mm za plodove iz razreda I, ki so v enoti pakiranja ali v prodajni embalaži pakirani v razsutem stanju.

| (b) | za plodove, katerih velikost se določi z maso:






  — | za plodove razreda „ekstra“ in za plodove iz razredov I in II, ki so pakirani v vrstah in vložkih,






  Obseg (g) | Razlika v masi (g) |
| --- | --- | --- | --- |
| 75 – 100 | 15 |
| 100 – 200 | 35 |
| 200 – 250 | 50 |
| > 250 | 80 |

(b)

za plodove, katerih velikost se določi z maso:

—

za plodove razreda „ekstra“ in za plodove iz razredov I in II, ki so pakirani v vrstah in vložkih,

Obseg (g)

Razlika v masi (g)

75 – 100

15

100 – 200

35

200 – 250

50

> 250

80

| — | za plodove iz razreda I, ki so v enoti pakiranja ali v prodajni embalaži pakirani v razsutem stanju.






  Obseg (g) | Razlika v masi (g) |
| --- | --- | --- |
| 75 – 100 | 25 |
| 100 – 200 | 50 |
| > 200 | 100 |

—

za plodove iz razreda I, ki so v enoti pakiranja ali v prodajni embalaži pakirani v razsutem stanju.

Obseg (g)

Razlika v masi (g)

75 – 100

25

100 – 200

50

> 200

100

Za plodove iz razreda II, pakirane v razsutem stanju v enoti pakiranja ali prodajni embalaži, ni omejitve izenačenosti po velikosti.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % hrušk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % hrušk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % hrušk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % hrušk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev glede velikosti, z največjo razliko:

| — | 5 mm pod najmanjšim premerom |
| --- | --- |

—

5 mm pod najmanjšim premerom

| — | 10 g pod najmanjšo maso |
| --- | --- |

—

10 g pod najmanjšo maso

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsakega pakiranja mora biti izenačena in mora vsebovati le hruške istega porekla, sorte, kakovosti in velikosti (če je proizvod sortiran po velikosti) in iste stopnje zrelosti.

V razredu „ekstra“ morajo biti plodovi izenačeni tudi po obarvanosti.

Vendar se lahko mešanica hrušk izrazito različnih sort pakira skupaj v prodajnem pakiranju, če so proizvodi izenačeni po kakovosti, in za vsako zadevno sorto, po poreklu.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Hruške morajo biti pakirane tako, da je proizvod ustrezno zaščiten.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov s trgovskimi oznakami, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali površinskih pomanjkljivosti.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje oznake, ki so vidne od zunaj.

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in naslov pakirnice in/ali odpremnika.

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave); |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave);

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Hruške“, če vsebina ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Hruške“, če vsebina ni vidna od zunaj.

| — | Ime sorte. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort hrušk, imena različnih sort. |
| --- | --- |

—

Ime sorte. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort hrušk, imena različnih sort.

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

Država porekla (21) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort hrušk različnega porekla, je pri imenu zadevne sorte treba navesti državo porekla.

21

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost ali število enot pri pakiranju v vrste in vložke. |
| --- | --- |

—

Velikost ali število enot pri pakiranju v vrste in vložke.

| — | Če je označena velikost, je izražena:






  (a) | pri proizvodih, za katere veljajo pravila o izenačenosti, najmanjši in največji premer ali najmanjša in največja masa, |
| --- | --- | --- |

—

Če je označena velikost, je izražena:

(a)

pri proizvodih, za katere veljajo pravila o izenačenosti, najmanjši in največji premer ali najmanjša in največja masa,

| (b) | pri proizvodih, za katere ne veljajo pravila o izenačenosti, premer ali masa najmanjšega plodu v enoti pakiranja z navedbo „in več“, ali enakovredna označba, ali če je to ustrezno, premer ali masa največjega plodu v enoti pakiranja. |
| --- | --- |

(b)

pri proizvodih, za katere ne veljajo pravila o izenačenosti, premer ali masa najmanjšega plodu v enoti pakiranja z navedbo „in več“, ali enakovredna označba, ali če je to ustrezno, premer ali masa največjega plodu v enoti pakiranja.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

Dodatek

Merila za določanje velikosti hrušk

| DP | = | Debeloplodna sorta |
| --- | --- | --- |
| PH | = | Poletne hruške, za katere ni zahtevana najmanjša velikost. |

DP

=

Debeloplodna sorta

PH

=

Poletne hruške, za katere ni zahtevana najmanjša velikost.

Nepopoln seznam debeloplodnih sort hrušk in poletnih hrušk, razvrščenih po sortah

Majhni plodovi in druge sorte, ki niso na seznamu, so lahko v prometu, dokler izpolnjujejo zahteve po velikosti za druge sorte, kakor je opisano v razdelku III tega standarda.

Nekatere od spodaj navedenih sort smejo biti v prometu pod trgovskimi imeni, za katera je bila zahtevana ali pridobljena zaščita blagovne znamke v eni ali več državah. V prvem in drugem stolpcu spodnje razpredelnice niso navedena taka trgovska imena. Sklicevanje na znane blagovne znamke je zgolj v vednost navedeno v tretjem stolpcu.

| Sorta | Sinonimi | Trgovska imena | Velikost |
| --- | --- | --- | --- |
| Abbé Fétel | Abate Fetel | | L |
| Abugo o Siete en Boca | | | SP |
| Akça | | | SP |
| Alka | | | L |
| Alsa | | | L |
| Amfora | | | L |
| Alexandrine Douillard | | | L |
| Bambinella | | | SP |
| Bergamotten | | | SP |
| Beurré Alexandre Lucas | Lucas | | L |
| Beurré Bosc | Bosc, Beurré d’Apremont, Empereur Alexandre, Kaiser Alexander | | L |
| Beurré Clairgeau | | | L |
| Beurré d’Arenberg | Hardenpont | | L |
| Beurré Giffard | | | SP |
| Beurré précoce Morettini | Morettini | | SP |
| Blanca de Aranjuez | Agua de Aranjuez, Espadona, Blanquilla | | SP |
| Carusella | | | SP |
| Castell | Castell de Verano | | SP |
| Colorée de Juillet | Bunte Juli | | SP |
| Comice rouge | | | L |
| Concorde | | | L |
| Condoula | | | SP |
| Coscia | Ercolini | | SP |
| Curé | Curato, Pastoren, Del cura de Ouro, Espadon de invierno, Bella de Berry, Lombardia de Rioja, Batall de Campana | | L |
| D’Anjou | | | L |
| Dita | | | L |
| D. Joaquina | Doyenné de Juillet | | SP |
| Doyenné d’hiver | Winterdechant | | L |
| Doyenné du Comice | Comice, Vereinsdechant | | L |
| Erika | | | L |
| Etrusca | | | SP |
| Flamingo | | | L |
| Forelle | | | L |
| Général Leclerc | | Amber GraceTM | L |
| Gentile | | | SP |
| Golden Russet Bosc | | | L |
| Grand champion | | | L |
| Harrow Delight | | | L |
| Jeanne d’Arc | | | L |
| Joséphine | | | L |
| Kieffer | | | L |
| Klapa Mīlule | | | L |
| Leonardeta | Mosqueruela, Margallon, Colorada de Alcanadre, Leonarda de Magallon | | SP |
| Lombacad | | Cascade ® | L |
| Moscatella | | | SP |
| Mramornaja | | | L |
| Mustafabey | | | SP |
| Packham’s Triumph | Williams d’Automne | | L |
| Passe Crassane | Passa Crassana | | L |
| Perita de San Juan | | | SP |
| Pérola | | | SP |
| Pitmaston | Williams Duchesse | | L |
| Précoce de Trévoux | Trévoux | | SP |
| Président Drouard | | | L |
| Rosemarie | | | L |
| Santa Maria | Santa Maria Morettini | | SP |
| Spadoncina | Agua de Verano, Agua de Agosto | | SP |
| Suvenirs | | | L |
| Taylors Gold | | | L |
| Triomphe de Vienne | | | L |
| Vasarine Sviestine | | | L |
| Williams Bon Chrétien | Bon Chrétien, Bartlett, Williams, Summer Bartlett | | L |

Sorta

Sinonimi

Trgovska imena

Velikost

Abbé Fétel

Abate Fetel

L

Abugo o Siete en Boca

SP

Akça

SP

Alka

L

Alsa

L

Amfora

L

Alexandrine Douillard

L

Bambinella

SP

Bergamotten

SP

Beurré Alexandre Lucas

Lucas

L

Beurré Bosc

Bosc, Beurré d’Apremont, Empereur Alexandre, Kaiser Alexander

L

Beurré Clairgeau

L

Beurré d’Arenberg

Hardenpont

L

Beurré Giffard

SP

Beurré précoce Morettini

Morettini

SP

Blanca de Aranjuez

Agua de Aranjuez, Espadona, Blanquilla

SP

Carusella

SP

Castell

Castell de Verano

SP

Colorée de Juillet

Bunte Juli

SP

Comice rouge

L

Concorde

L

Condoula

SP

Coscia

Ercolini

SP

Curé

Curato, Pastoren, Del cura de Ouro, Espadon de invierno, Bella de Berry, Lombardia de Rioja, Batall de Campana

L

D’Anjou

L

Dita

L

D. Joaquina

Doyenné de Juillet

SP

Doyenné d’hiver

Winterdechant

L

Doyenné du Comice

Comice, Vereinsdechant

L

Erika

L

Etrusca

SP

Flamingo

L

Forelle

L

Général Leclerc

Amber GraceTM

L

Gentile

SP

Golden Russet Bosc

L

Grand champion

L

Harrow Delight

L

Jeanne d’Arc

L

Joséphine

L

Kieffer

L

Klapa Mīlule

L

Leonardeta

Mosqueruela, Margallon, Colorada de Alcanadre, Leonarda de Magallon

SP

Lombacad

Cascade ®

L

Moscatella

SP

Mramornaja

L

Mustafabey

SP

Packham’s Triumph

Williams d’Automne

L

Passe Crassane

Passa Crassana

L

Perita de San Juan

SP

Pérola

SP

Pitmaston

Williams Duchesse

L

Précoce de Trévoux

Trévoux

SP

Président Drouard

L

Rosemarie

L

Santa Maria

Santa Maria Morettini

SP

Spadoncina

Agua de Verano, Agua de Agosto

SP

Suvenirs

L

Taylors Gold

L

Triomphe de Vienne

L

Vasarine Sviestine

L

Williams Bon Chrétien

Bon Chrétien, Bartlett, Williams, Summer Bartlett

L

DEL 7:   TRŽNI STANDARD ZA JAGODE

TRŽNI STANDARD ZA JAGODE

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za sorte (kultivarje) jagod, vzgojene iz rodu Fragaria L., ki jih je treba potrošniku dobaviti sveže, pri čemer so izključene jagode, namenjene za industrijsko predelavo.

Fragaria

II.   DOLOČBE O KAKOVOSTI

DOLOČBE O KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve o kakovosti jagod po pripravi in pakiranju.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti jagode v vseh razredih:

| — | nepoškodovane, |
| --- | --- |

—

nepoškodovane,

| — | zdrave; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdrave; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | svežega videza (vendar ne oprane), |
| --- | --- |

—

svežega videza (vendar ne oprane),

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | praktično brez poškodb zaradi škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez poškodb zaradi škodljivcev,

| — | s pecljem (razen v primeru gozdnih jagod); pecelj in stebelce (če je prisotno) morata biti sveža in zelena, |
| --- | --- |

—

s pecljem (razen v primeru gozdnih jagod); pecelj in stebelce (če je prisotno) morata biti sveža in zelena,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Jagode morajo biti dovolj razvite in zrele. Njihova razvitost in stanje morata biti takšna, da lahko:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Razvrstitev

Razvrstitev

Jagode se razvrščajo v naslednje tri razrede:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Jagode v tem razredu morajo biti odlične kakovosti. Biti morajo sortno značilne.

Poleg upoštevanja sortnih značilnosti morajo biti svetlega videza.

Biti morajo brez sledov prsti.

Biti morajo brez pomanjkljivosti, razen neznatnih površinskih pomanjkljivosti, če to ne vpliva na splošni videz proizvoda, na kakovost, sposobnost za shranjevanje in na predstavitev v enoti pakiranja.

(ii)   Razred I

Razred I

Jagode v tem razredu morajo biti dobre kakovosti. Biti morajo sortno značilne.

Dovoljene so naslednje majhne pomanjkljivosti, če ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v pakiranju:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki,

| — | majhna bela lisa, ki ne sme presegati ene desetine celotne površine posamezne jagode, |
| --- | --- |

—

majhna bela lisa, ki ne sme presegati ene desetine celotne površine posamezne jagode,

| — | rahli površinski sledovi odtisov. |
| --- | --- |

—

rahli površinski sledovi odtisov.

Biti morajo skoraj brez sledov prsti.

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrščajo jagode, ki ne izpolnjujejo zahtev za vključitev v razred „ekstra“ in razred I, izpolnjujejo pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Dovoljene so naslednje pomanjkljivosti, če jagode ohranijo osnovne značilnosti glede kakovosti, sposobnosti za ohranjanje kakovosti in predstavitve v pakiranju:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | bela lisa, ki ne presega ene petine celotne površine posamezne jagode, |
| --- | --- |

—

bela lisa, ki ne presega ene petine celotne površine posamezne jagode,

| — | majhne površinske odrgnine, za katere ni verjetno, da bi se širile, |
| --- | --- |

—

majhne površinske odrgnine, za katere ni verjetno, da bi se širile,

| — | rahli sledovi prsti. |
| --- | --- |

—

rahli sledovi prsti.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi z največjim premerom v ekvatorialnem delu.

Najmanjša velikost je:

| — | 25 mm v razredu „ekstra“, |
| --- | --- |

—

25 mm v razredu „ekstra“,

| — | 18 mm v razredih I in II. |
| --- | --- |

—

18 mm v razredih I in II.

Za gozdne jagode najmanjša velikost ni določena.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % jagod po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % jagod po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % jagod po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu ali masi jagod, ki ne izpolnjujejo zahtev glede najmanjše velikosti.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsakega pakiranja mora biti izenačena in vsebovati le jagode istega porekla, sorte in kakovosti.

Jagode razreda „ekstra“, z izjemo gozdnih jagod, morajo biti zlasti izenačene glede stopnje zrelosti, barve in velikosti. Jagode razreda I so lahko po velikosti manj izenačene.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Jagode morajo biti pakirane tako, da so ustrezno zavarovane.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja mora imeti na isti strani pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje oznake, ki so vidne od zunaj:

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in naslov pakirnice in/ali odpremnika.

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave); |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave);

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Jagode“, če vsebina pakiranja ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Jagode“, če vsebina pakiranja ni vidna od zunaj.

| — | Ime sorte (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Ime sorte (neobvezno).

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

Država porekla (22) in, neobvezno, območje pridelave ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

22

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 8:   TRŽNI STANDARD ZA PAPRIKO

TRŽNI STANDARD ZA PAPRIKO

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za sorte paprike (23), vzgojene iz rodu Capsicum annuum L., ki se potrošniku dobavljajo sveže, pri čemer so izključene paprike, namenjene za industrijsko predelavo.

23

Capsicum annuum

II.   DOLOČBE O KAKOVOSTI

DOLOČBE O KAKOVOSTI

Namen tega standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za papriko po pripravi in pakiranju.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj mora biti paprika v vseh razredih:

| — | nepoškodovana, |
| --- | --- |

—

nepoškodovana,

| — | zdrava, proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdrava, proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čista, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čista, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | svežega videza, |
| --- | --- |

—

svežega videza,

| — | čvrsta, |
| --- | --- |

—

čvrsta,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez poškodb, ki bi jih povzročila nizka temperatura ali pozeba, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih povzročila nizka temperatura ali pozeba,

| — | imeti mora peclje; pecelj mora biti lepo odrezan, čašica pa cela, |
| --- | --- |

—

imeti mora peclje; pecelj mora biti lepo odrezan, čašica pa cela,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Razvitost in stanje paprike morata biti takšna, da:

| — | prenese prevoz in ravnanje z njo ter |
| --- | --- |

—

prenese prevoz in ravnanje z njo ter

| — | prispe v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispe v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Razvrstitev

Razvrstitev

Paprika se razvrsti v tri razrede, kot je opredeljeno v nadaljevanju:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Paprika iz tega razreda mora biti zelo dobre kakovosti. Njene lastnosti morajo biti značilne za sorto in/ali komercialni tip.

Paprika mora biti brez poškodb, razen neznatnih površinskih poškodb, če te ne vplivajo na splošni videz pridelka, njegovo kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja.

(ii)   Razred I

Razred I

Paprika iz tega razreda mora biti dobre kakovosti. Njene lastnosti morajo biti značilne za sorto in/ali komercialni tip.

Dovolijo se lahko naslednje rahle pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | rahle pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

rahle pomanjkljivosti v obliki,

| — | rahla posrebritev ali poškodbe, ki jih povzroči trips, na največ 1/3 celotne površine, |
| --- | --- |

—

rahla posrebritev ali poškodbe, ki jih povzroči trips, na največ 1/3 celotne površine,

| — | rahle poškodbe kožice, kakršne so:






  — | vdolbine, praske, sončni ožigi ali sledi odtisov, ki ne smejo presegati 2 cm v dolžino pri poškodbah podolgovate oblike in 1 cm2 pri drugih poškodbah, ali |
| --- | --- | --- |

—

rahle poškodbe kožice, kakršne so:

—

vdolbine, praske, sončni ožigi ali sledi odtisov, ki ne smejo presegati 2 cm v dolžino pri poškodbah podolgovate oblike in 1 cm2 pri drugih poškodbah, ali

2

| — | suhe površinske poškodbe na skupaj največ 1/8 celotne površine, |
| --- | --- |

—

suhe površinske poškodbe na skupaj največ 1/8 celotne površine,

| — | rahlo poškodovan pecelj. |
| --- | --- |

—

rahlo poškodovan pecelj.

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrsti paprika, ki ne izpolnjuje zahtev za višje razrede, izpolnjuje pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Dovolijo se lahko naslednje nepravilnosti pod pogojem, da paprika ohrani svoje bistvene značilnosti glede kakovosti, ohranjanja kakovosti in predstavitve:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | posrebritev ali poškodbe, ki jih povzroči trips, na največ 2/3 celotne površine, |
| --- | --- |

—

posrebritev ali poškodbe, ki jih povzroči trips, na največ 2/3 celotne površine,

| — | poškodbe kožice, kakršne so:






  — | vdolbine, praske, sončni ožigi, odrgnine in zarasle poškodbe, ki ne smejo presegati 4 cm v dolžino pri poškodbah podolgovate oblike in 2,5 cm2 celotne površine pri drugih poškodbah, ali |
| --- | --- | --- |

—

poškodbe kožice, kakršne so:

—

vdolbine, praske, sončni ožigi, odrgnine in zarasle poškodbe, ki ne smejo presegati 4 cm v dolžino pri poškodbah podolgovate oblike in 2,5 cm2 celotne površine pri drugih poškodbah, ali

2

| — | suhe površinske poškodbe na skupaj največ 1/4 celotne površine, |
| --- | --- |

—

suhe površinske poškodbe na skupaj največ 1/4 celotne površine,

| — | poškodba cvetnega konca na dolžini največ 1 cm2, |
| --- | --- |

—

poškodba cvetnega konca na dolžini največ 1 cm2,

2

| — | ovenelost na največ 1/3 površine, |
| --- | --- |

—

ovenelost na največ 1/3 površine,

| — | poškodovana pecelj in čašica, če je meso v njuni okolici nepoškodovano. |
| --- | --- |

—

poškodovana pecelj in čašica, če je meso v njuni okolici nepoškodovano.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi z največjim premerom ekvatorialnega dela ali z maso. Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti paprike v isti enoti pakiranja največ:

| (a) | za papriko, katere velikost je izmerjena s pomočjo premera:






  — | 20 mm, |
| --- | --- | --- |

(a)

za papriko, katere velikost je izmerjena s pomočjo premera:

—

20 mm,

| (b) | za papriko, katere velikost je izmerjena s pomočjo mase:






  — | 30 g, če najtežja paprika tehta največ 180 g, |
| --- | --- | --- |

(b)

za papriko, katere velikost je izmerjena s pomočjo mase:

—

30 g, če najtežja paprika tehta največ 180 g,

| — | 40 g, če najmanjša paprika tehta več kot 180 g. |
| --- | --- |

—

40 g, če najmanjša paprika tehta več kot 180 g.

Podolgovata paprika mora biti dovolj izenačena po dolžini.

Izenačenost po velikosti za razred II ni obvezna.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % paprike po številu enot, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % paprike po številu enot, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % paprike po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede (če je paprika sortirana po velikosti): dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu ali masi paprike, ki ne ustreza zahtevam glede velikosti.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsake enote pakiranja mora biti izenačena in vsebovati le papriko istega porekla, sorte ali komercialnega tipa, kakovosti, velikosti (če je sortirana po velikosti) in v primeru razreda „ekstra“ in razreda I v precejšnji meri iste stopnje razvitosti in obarvanosti.

Vendar se lahko mešanica paprike izrazito različnih komercialnih tipov in/ali barv pakira skupaj v enoti, če so proizvodi izenačeni po kakovosti, za vsak komercialni tip in/ali barvo pa po poreklu.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Paprika mora biti pakirana tako, da je ustrezno zaščitena.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov s trgovskimi oznakami, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali površinskih napak.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja mora imeti na isti strani pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje oznake, ki so vidne od zunaj:

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in naslov pakirnice in/ali odpremnika.

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave); |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave);

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Paprika“, če vsebina ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Paprika“, če vsebina ni vidna od zunaj.

| — | „Mešanica paprike“ ali ustrezno poimenovanje, če prodajne enote vsebujejo mešanico paprike izrazito različnih komercialnih tipov in/ali barv. Če proizvodi niso vidni od zunaj, je treba navesti komercialne tipe in/ali barve ter količino primerkov posameznega tipa oziroma barve v enoti pakiranja. |
| --- | --- |

—

„Mešanica paprike“ ali ustrezno poimenovanje, če prodajne enote vsebujejo mešanico paprike izrazito različnih komercialnih tipov in/ali barv. Če proizvodi niso vidni od zunaj, je treba navesti komercialne tipe in/ali barve ter količino primerkov posameznega tipa oziroma barve v enoti pakiranja.

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

Država porekla (24) in, neobvezno, območje pridelave ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

24

V primeru mešanice paprike izrazito različnih komercialnih tipov in/ali barv različnega porekla, se navedba vsake države porekla nahaja poleg imena zadevnega komercialnega tipa in/ali barve.

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost (če je proizvod sortiran po velikosti), izražena z najmanjšim in največjim premerom ali z najmanjšo in največjo maso. |
| --- | --- |

—

Velikost (če je proizvod sortiran po velikosti), izražena z najmanjšim in največjim premerom ali z najmanjšo in največjo maso.

| — | Število enot (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Število enot (neobvezno).

| — | Po potrebi „pekoča paprika“ ali podobna oznaka. |
| --- | --- |

—

Po potrebi „pekoča paprika“ ali podobna oznaka.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 9:   TRŽNI STANDARD ZA NAMIZNO GROZDJE

TRŽNI STANDARD ZA NAMIZNO GROZDJE

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za sorte (kultivarje) namiznega grozdja, vzgojene iz roda Vitis vinifera L., ki se potrošniku dobavijo sveže, pri čemer je izključeno namizno grozdje za industrijsko predelavo.

Vitis vinifera

II.   DOLOČBE O KAKOVOSTI

DOLOČBE O KAKOVOSTI

Namen standarda je opredelitev zahtev po kakovosti za namizno grozdje po pripravi in pakiranju.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti grozdi in jagode v vseh razredih:

| — | zdravi, proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdravi, proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | praktično brez poškodb zaradi škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez poškodb zaradi škodljivcev,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Poleg tega morajo biti jagode:

| — | nepoškodovane, |
| --- | --- |

—

nepoškodovane,

| — | lepo oblikovane, |
| --- | --- |

—

lepo oblikovane,

| — | normalno razvite. |
| --- | --- |

—

normalno razvite.

Pigmentacija, nastala zaradi sončne svetlobe, se ne šteje za pomanjkljivost.

Razvitost in stanje namiznega grozdja morata biti taka, da lahko:

| — | prenese prevoz in ravnanje z njim ter |
| --- | --- |

—

prenese prevoz in ravnanje z njim ter

| — | prispe v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispe v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Zahteve glede zrelosti

Zahteve glede zrelosti

Sok sadeža ima na indeksu refraktometra vsaj:

| — | 12° brix za sorte Alphonse Lavallée, Cardinal in Victoria, |
| --- | --- |

—

12° brix za sorte Alphonse Lavallée, Cardinal in Victoria,

| — | 13° brix za vse druge sorte s pečkami, |
| --- | --- |

—

13° brix za vse druge sorte s pečkami,

| — | 14° brix za vse sorte brez pečk. |
| --- | --- |

—

14° brix za vse sorte brez pečk.

Poleg tega morajo imeti vse sorte zadovoljivo raven razmerja sladkor/kislina.

C.   Razvrstitev

Razvrstitev

Namizno grozdje se razvršča v naslednje tri razrede:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Namizno grozdje v tem razredu mora biti odlične kakovosti. Biti mora sortno značilno ob upoštevanju pridelovalnega območja. Jagode morajo biti čvrste, trdno pritrjene na grozd, enakomerno razporejene v grozdu, meglica pa mora biti praktično nedotaknjena.

Biti morajo brez poškodb, razen neznatnih površinskih poškodb, če te ne vplivajo na splošni videz pridelka, njegovo kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja.

(ii)   Razred I

Razred I

V tem razredu mora biti namizno grozdje dobre kakovosti. Biti mora sortno značilno ob upoštevanju pridelovalnega območja. Jagode morajo biti čvrste, trdno pritrjene in morajo imeti čim bolj nedotaknjeno meglico. Lahko pa so manj enakomerno razporejene okoli grozda kot pri razredu „ekstra“.

Dovoljene so naslednje rahle pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | rahle pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

rahle pomanjkljivosti v obliki,

| — | rahle pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

rahle pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | rahle ožganine od sonca, ki prizadenejo le kožico. |
| --- | --- |

—

rahle ožganine od sonca, ki prizadenejo le kožico.

(iii)   Razred II

Razred II

Ta razred zajema namizno grozdje, ki ne izpolnjuje pogojev za uvrstitev v višje razrede, vendar izpolnjuje zgoraj navedene minimalne zahteve.

Grozdi lahko kažejo rahle pomanjkljivosti glede oblike, razvitosti in obarvanosti, če te ne vplivajo na osnovne značilnosti sorte; dovoljene so le razlike, ki so rezultat specifičnosti pridelovalnega območja.

Jagode morajo biti dovolj čvrste in dovolj trdno pritrjene ter, če je mogoče, imeti ohranjeno tudi meglico. Lahko so manj enakomerno razporejene v grozdu kot jagode iz razreda I.

Dovoljene so lahko naslednje pomanjkljivosti, če namizno grozdje ohrani svoje osnovne značilnosti v zvezi s kakovostjo, sposobnostjo za ohranjanje kakovosti in predstavitvijo v enoti pakiranja:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | rahle ožganine od sonca, ki prizadenejo le kožico, |
| --- | --- |

—

rahle ožganine od sonca, ki prizadenejo le kožico,

| — | rahle odrgnine, |
| --- | --- |

—

rahle odrgnine,

| — | rahle poškodbe kožice. |
| --- | --- |

—

rahle poškodbe kožice.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se ugotavlja po masi grozda.

Najmanjša masa grozda je 75 g. Ta določba se ne uporablja za enote pakiranja, namenjene za posamezne obroke.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % grozdov po masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % grozdov po masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % grozdov po masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % grozdov po masi, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti. V vsaki enoti pakiranja za potrošnike je dovoljeno z enim grozdom, ki je lažji od 75 g, prilagoditi maso, če grozd izpolnjuje vse druge pogoje navedenega razreda.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsake enote pakiranja mora biti izenačena in vsebovati samo grozde istega porekla, sorte, kakovosti in stopnje zrelosti.

V primeru razreda „ekstra“ morajo biti grozdi približno enake velikosti in obarvanosti.

Vendar se lahko mešanica namiznega grozdja izrazito različnih sort pakira skupaj v enoti pakiranja, če so proizvodi izenačeni po kakovosti, in za vsako zadevno sorto, po poreklu.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Namizno grozdje mora biti pakirano tako, da je ustrezno zaščiteno.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov s trgovskimi oznakami, zlasti papirja ali žigov, če se pri tiskanju in etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali površinskih napak.

V enoti pakiranja ne sme biti tujih snovi, dovoljeno pa je, da se peclja grozda drži delček poganjka vinske trte z dolžino največ 5 cm kot posebna oblika predstavitve.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje oznake, ki so vidne od zunaj:

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in naslov pakirnice in/ali odpremnika.

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave); |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave);

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Namizno grozdje“, če vsebina od zunaj ni vidna. |
| --- | --- |

—

„Namizno grozdje“, če vsebina od zunaj ni vidna.

| — | Ime sorte. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort namiznega grozdja, imena različnih sort. |
| --- | --- |

—

Ime sorte. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort namiznega grozdja, imena različnih sort.

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

| — | Država porekla (25) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja. |
| --- | --- |

—

Država porekla (25) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

25

| — | Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort namiznega grozdja različnega porekla, je pri imenu zadevne sorte treba navesti državo porekla. |
| --- | --- |

—

Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort namiznega grozdja različnega porekla, je pri imenu zadevne sorte treba navesti državo porekla.

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Po potrebi: „Grozdi, lažji od 75 g, namenjeni za posamezne obroke“. |
| --- | --- |

—

Po potrebi: „Grozdi, lažji od 75 g, namenjeni za posamezne obroke“.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

Dodatek

Izčrpen seznam sort z majhnimi jagodami

| Sorta | Druga imena, pod katerimi je sorta znana |
| --- | --- |
| Admirable de Courtiller | Admirable, Csiri Csuri |
| Albillo | Acerba, Albuela, Blanco Ribera, Cagalon |
| Angelo Pirovano | I. Pirovano 2 |
| Annamaria | I. Ubizzoni 4 |
| Baltali | |
| Beba | Beba de los Santos, Eva |
| Catalanesca | Catalanesa, Catalana, Uva Catalana |
| Chasselas blanc | Chasselas doré, Fendant, Franceset, Franceseta, Gutedel, Krachgutedel, White van der Laan |
| Chasselas rouge | Roter Gutedel |
| Chelva | Chelva de Cebreros, Guareña, Mantuo, Villanueva |
| Ciminnita | Cipro bianco |
| Clairette | Blanquette, Malvoisie, Uva de Jijona |
| Colombana bianca | Verdea, Colombana de Peccioli |
| Crimson Seedless | |
| Csaba gyöngye | Cabski biser, Julski Muscat, Muscat Julius, Perle de Csaba, Perla di Csaba |
| Dawn seedless | |
| Dehlro | |
| Delizia di Vaprio | I. Pirovano 46 A |
| Eclipse Seedless | |
| Exalta | |
| Flame Seedless | Red Flame |
| Gros Vert | Abbondanza, St Jeannet, Trionfo dell'Esposizione, Verdal, Trionfo di Gerusalemme |
| Jaoumet | Madeleine de St Jacques, Saint Jacques |
| Madeleine | Angevine, Angevine Oberlin, Madeleine Angevine Oberlin, Republicain |
| Mireille | |
| Molinera | Besgano, Castiza, Molinera gorda |
| Moscato d'Adda | Muscat d'Adda |
| Moscato d'Amburgo | Black Muscat, Hambro, Hamburg, Hamburski Misket, Muscat d'Hambourg, Moscato Preto |
| Moscato di Terracina | Moscato di Maccarese |
| Muscat Seedless | |
| Muska | |
| Œillade | Black Malvoisie, Cinsaut, Cinsault, Ottavianello, Sinso |
| Panse precoce | Bianco di Foster, Foster's white, Sicilien |
| Perla di Csaba | Càbski Biser, Julski muskat, Muscat Julius, Perle de Csaba |
| Perlaut | |
| Perlette | |
| Pirobella | |
| Pizzutello bianco | Aetonychi aspro, Coretto, Cornichon blanc, Rish Baba, Sperone di gallo, Teta di vacca |
| Precoce de Malingre | |
| Primus | I. Pirovano 7 |
| Prunesta | Bermestia nera, Pergola rossa, Pergolese di Tivoli |
| Servant | Servan, Servant di Spagna |
| Sideritis | Sidiritis |
| Sultanines | Bidaneh, Kishmich, Kis Mis, Sultan, Sultana, Sultani, Cekirdesksiz, Sultanina bianca, Sultaniye, Thompson Seedless and mutations |
| Sundance | |
| Sunred Seedless | |
| Szőlőskertek Királynője | Königin der Weingärten, Szőlőskertek Királynője muskotály, Szőlőskertek Királynéja, Rasaki ourgarias, Regina Villoz, Reina de las Viñas, Reine des Vignes, I. Mathiasz 140, Queen of the Vineyards, Regina dei Vigneti |
| Thompson Seedless and Mutations | |
| Valenci blanc | Valensi, Valency, Panse blanche |
| Valenci noir | Planta Mula, Rucial de Mula, Valenci negro |
| Yapincak | |

Sorta

Druga imena, pod katerimi je sorta znana

Admirable de Courtiller

Admirable, Csiri Csuri

Albillo

Acerba, Albuela, Blanco Ribera, Cagalon

Angelo Pirovano

I. Pirovano 2

Annamaria

I. Ubizzoni 4

Baltali

Beba

Beba de los Santos, Eva

Catalanesca

Catalanesa, Catalana, Uva Catalana

Chasselas blanc

Chasselas doré, Fendant, Franceset, Franceseta, Gutedel, Krachgutedel, White van der Laan

Chasselas rouge

Roter Gutedel

Chelva

Chelva de Cebreros, Guareña, Mantuo, Villanueva

Ciminnita

Cipro bianco

Clairette

Blanquette, Malvoisie, Uva de Jijona

Colombana bianca

Verdea, Colombana de Peccioli

Crimson Seedless

Csaba gyöngye

Cabski biser, Julski Muscat, Muscat Julius, Perle de Csaba, Perla di Csaba

Dawn seedless

Dehlro

Delizia di Vaprio

I. Pirovano 46 A

Eclipse Seedless

Exalta

Flame Seedless

Red Flame

Gros Vert

Abbondanza, St Jeannet, Trionfo dell'Esposizione, Verdal, Trionfo di Gerusalemme

Jaoumet

Madeleine de St Jacques, Saint Jacques

Madeleine

Angevine, Angevine Oberlin, Madeleine Angevine Oberlin, Republicain

Mireille

Molinera

Besgano, Castiza, Molinera gorda

Moscato d'Adda

Muscat d'Adda

Moscato d'Amburgo

Black Muscat, Hambro, Hamburg, Hamburski Misket, Muscat d'Hambourg, Moscato Preto

Moscato di Terracina

Moscato di Maccarese

Muscat Seedless

Muska

Œillade

Black Malvoisie, Cinsaut, Cinsault, Ottavianello, Sinso

Panse precoce

Bianco di Foster, Foster's white, Sicilien

Perla di Csaba

Càbski Biser, Julski muskat, Muscat Julius, Perle de Csaba

Perlaut

Perlette

Pirobella

Pizzutello bianco

Aetonychi aspro, Coretto, Cornichon blanc, Rish Baba, Sperone di gallo, Teta di vacca

Precoce de Malingre

Primus

I. Pirovano 7

Prunesta

Bermestia nera, Pergola rossa, Pergolese di Tivoli

Servant

Servan, Servant di Spagna

Sideritis

Sidiritis

Sultanines

Bidaneh, Kishmich, Kis Mis, Sultan, Sultana, Sultani, Cekirdesksiz, Sultanina bianca, Sultaniye, Thompson Seedless and mutations

Sundance

Sunred Seedless

Szőlőskertek Királynője

Königin der Weingärten, Szőlőskertek Királynője muskotály, Szőlőskertek Királynéja, Rasaki ourgarias, Regina Villoz, Reina de las Viñas, Reine des Vignes, I. Mathiasz 140, Queen of the Vineyards, Regina dei Vigneti

Thompson Seedless and Mutations

Valenci blanc

Valensi, Valency, Panse blanche

Valenci noir

Planta Mula, Rucial de Mula, Valenci negro

Yapincak

DEL 10:   TRŽNI STANDARD ZA PARADIŽNIK

TRŽNI STANDARD ZA PARADIŽNIK

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za sorte paradižnika (kultivarje), vzgojenega iz Solanum lycopersicum L., ki se morajo potrošniku dostaviti sveže, pri čemer je izključen paradižnik za industrijsko predelavo.

Solanum lycopersicum

Paradižnik se lahko razvrsti v štiri komercialne tipe:

| — | „okrogli“, |
| --- | --- |

—

„okrogli“,

| — | „rebrasti“, |
| --- | --- |

—

„rebrasti“,

| — | „izdolženi“, |
| --- | --- |

—

„izdolženi“,

| — | „češnjev“ paradižnik (vključno s paradižnikom „koktajl“). |
| --- | --- |

—

„češnjev“ paradižnik (vključno s paradižnikom „koktajl“).

II.   DOLOČBE O KAKOVOSTI

DOLOČBE O KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve za kakovost paradižnika po pripravi in pakiranju.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj mora biti paradižnik v vseh razredih:

| — | nepoškodovan, |
| --- | --- |

—

nepoškodovan,

| — | zdrav, plodovi, ki so zaradi gnitja ali kvarjenja neprimerni za uživanje, se izločijo, |
| --- | --- |

—

zdrav, plodovi, ki so zaradi gnitja ali kvarjenja neprimerni za uživanje, se izločijo,

| — | čist, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čist, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | svežega videza, |
| --- | --- |

—

svežega videza,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Če so paradižniki v grozdu, morajo biti peclji sveži, zdravi, čisti in brez vseh listov ter kakršne koli vidne tuje snovi.

Razvitost in stanje paradižnika morata biti takšna, da lahko:

| — | prenese prevoz in rokovanje ter |
| --- | --- |

—

prenese prevoz in rokovanje ter

| — | prispe v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispe v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Razvrstitev

Razvrstitev

Paradižnik se razvrsti v tri razrede, kot je opredeljeno v nadaljevanju:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Paradižnik v tem razredu mora biti odlične kakovosti. Biti mora čvrst in značilen za sorto in/ali komercialni tip.

Obarvanost paradižnika glede na stopnjo dozorelosti mora biti takšna, da so izpolnjene zahteve, opisane v tretjem odstavku točke A zgoraj.

Biti mora brez zelenega ovratnika in drugih pomanjkljivosti razen neznatnih površinskih poškodb pod pogojem, da te ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja.

(ii)   Razred I

Razred I

Paradižnik v tem razredu mora biti dobre kakovosti. Biti mora primerno čvrst in značilen za sorto in/ali komercialni tip.

Biti mora brez razpok in vidnega zelenega ovratnika. Dovoljene so naslednje rahle pomanjkljivosti, če ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v pakiranju:

| — | rahle pomanjkljivosti v obliki in razvitosti, |
| --- | --- |

—

rahle pomanjkljivosti v obliki in razvitosti,

| — | rahle pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

rahle pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | rahle poškodbe kožice, |
| --- | --- |

—

rahle poškodbe kožice,

| — | neznatne odrgnine. |
| --- | --- |

—

neznatne odrgnine.

Poleg tega ima lahko „rebrasti“ paradižnik:

| — | zarasle razpoke dolžine največ 1 cm, |
| --- | --- |

—

zarasle razpoke dolžine največ 1 cm,

| — | izrastke, ki ne smejo biti preveliki, |
| --- | --- |

—

izrastke, ki ne smejo biti preveliki,

| — | majhen popek, ki ni oplutenel, |
| --- | --- |

—

majhen popek, ki ni oplutenel,

| — | znake oplutenelosti, ki ne smejo presegati površine 1 cm2, |
| --- | --- |

—

znake oplutenelosti, ki ne smejo presegati površine 1 cm2,

2

| — | tanko cvetno brazgotino podolgovate oblike (kot šiv), ki ne sme biti daljša od dveh tretjin največjega premera ploda. |
| --- | --- |

—

tanko cvetno brazgotino podolgovate oblike (kot šiv), ki ne sme biti daljša od dveh tretjin največjega premera ploda.

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrsti paradižnik, ki ne izpolnjuje pogojev za uvrstitev v višje razrede, vendar izpolnjuje zgoraj določene minimalne zahteve.

Biti mora primerno čvrst (vendar je lahko nekoliko manj čvrst kot v razredu I) in ne sme imeti nezaraslih razpok.

Dovoljene so naslednje nepravilnosti pod pogojem, da paradižnik ohrani svoje bistvene značilnosti glede kakovosti, ohranjanja kakovosti in predstavitve v enoti pakiranja:

| — | pomanjkljivosti v obliki in razvitosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki in razvitosti,

| — | pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | kožne poškodbe ali odrgnine pod pogojem, da plod ni resno poškodovan, |
| --- | --- |

—

kožne poškodbe ali odrgnine pod pogojem, da plod ni resno poškodovan,

| — | zaceljene razpoke, ki niso daljše od 3 cm za okrogle, rebraste ali izdolžene paradižnike. |
| --- | --- |

—

zaceljene razpoke, ki niso daljše od 3 cm za okrogle, rebraste ali izdolžene paradižnike.

Poleg tega ima lahko „rebrasti“ paradižnik:

| — | več brazgotin in pomanjkljivosti od tistih, dovoljenih v razredu I, vendar ne sme imeti nepravilnih oblik, |
| --- | --- |

—

več brazgotin in pomanjkljivosti od tistih, dovoljenih v razredu I, vendar ne sme imeti nepravilnih oblik,

| — | popek, |
| --- | --- |

—

popek,

| — | znake oplutenelosti, ki ne smejo presegati površine 2 cm2, |
| --- | --- |

—

znake oplutenelosti, ki ne smejo presegati površine 2 cm2,

2

| — | tanko cvetno brazgotino podolgovate oblike (kot šiv). |
| --- | --- |

—

tanko cvetno brazgotino podolgovate oblike (kot šiv).

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi z največjim premerom ekvatorialnega dela, z maso ali štetjem.

Naslednje določbe ne veljajo za paradižnik v grozdih in češnjev paradižnik ter so neobvezne za razred II.

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti plodov v isti enoti pakiranja največ:

| (a) | za paradižnik, katerega velikost je izmerjena s pomočjo premera:






  — | 10 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) manjši od 50 mm, |
| --- | --- | --- |

(a)

za paradižnik, katerega velikost je izmerjena s pomočjo premera:

—

10 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) manjši od 50 mm,

| — | 15 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 50 mm ali več, vendar manjši od 70 mm, |
| --- | --- |

—

15 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 50 mm ali več, vendar manjši od 70 mm,

| — | 20 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 70 mm ali več, vendar manjši od 100 mm, |
| --- | --- |

—

20 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 70 mm ali več, vendar manjši od 100 mm,

| — | za plodove s premerom 100 mm ali več ni omejitve glede razlike med premeri. |
| --- | --- |

—

za plodove s premerom 100 mm ali več ni omejitve glede razlike med premeri.

Če se uporabljajo kode velikosti, je treba upoštevati kode in premere iz naslednje razpredelnice:

| Koda velikosti | Premer (mm) |
| --- | --- |
| 0 | ≤ 20 |
| 1 | > 20 ≤ 25 |
| 2 | > 25 ≤ 30 |
| 3 | > 30 ≤ 35 |
| 4 | > 35 ≤ 40 |
| 5 | > 40 ≤ 47 |
| 6 | > 47 ≤ 57 |
| 7 | > 57 ≤ 67 |
| 8 | > 67 ≤ 82 |
| 9 | > 82 ≤ 102 |
| 10 | > 102 |

Koda velikosti

Premer (mm)

0

≤ 20

1

> 20 ≤ 25

2

> 25 ≤ 30

3

> 30 ≤ 35

4

> 35 ≤ 40

5

> 40 ≤ 47

6

> 47 ≤ 57

7

> 57 ≤ 67

8

> 67 ≤ 82

9

> 82 ≤ 102

10

> 102

| (b) | Pri paradižnikih, katerih velikost se določi z maso ali s štetjem, mora biti razlika v velikosti skladna z razliko iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

Pri paradižnikih, katerih velikost se določi z maso ali s štetjem, mora biti razlika v velikosti skladna z razliko iz točke (a).

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % paradižnikov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % paradižnikov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi. Če so paradižniki v grozdu, je dovoljenih 5 % paradižnikov po številu ali masi, ki so se ločili od peclja.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % paradižnikov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi. Če so paradižniki v grozdu, je dovoljenih 10 % paradižnikov po številu ali masi, ki so se ločili od peclja.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu ali masi paradižnikov, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsake enote pakiranja mora biti izenačena in vsebovati samo paradižnik istega porekla, sorte ali komercialnega tipa, kakovosti in velikosti (če je proizvod sortiran po velikosti).

Zrelost in obarvanost paradižnika razreda „ekstra“ in razreda I morata biti pravzaprav enaki. Poleg tega mora biti dolžina „izdolženega“ paradižnika dovolj izenačena.

Vendar se lahko mešanica paradižnika izrazito različnih barv, sort in/ali komercialnih tipov pakira skupaj v enoti pakiranja, če je paradižnik izenačen po kakovosti, za vsako barvo, sorto in/ali komercialni tip pa po poreklu.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Paradižnik mora biti pakiran tako, da je ustrezno zaščiten.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov s trgovskimi oznakami, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Na vsaki enoti pakiranja morajo biti na isti strani natisnjeni naslednji čitljivi in neizbrisljivi podatki, ki so vidni od zunaj:

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in naslov pakirnice in/ali odpremnika.

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave); |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave);

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Paradižnik“ ali „paradižnik v grozdih“ in komercialni tip, če vsebina ni vidna od zunaj. Te podatke je treba vedno navesti za „češnjev“ paradižnik (ali za paradižnik „koktajl“) ne glede na to, ali je v grozdih ali ne. |
| --- | --- |

—

„Paradižnik“ ali „paradižnik v grozdih“ in komercialni tip, če vsebina ni vidna od zunaj. Te podatke je treba vedno navesti za „češnjev“ paradižnik (ali za paradižnik „koktajl“) ne glede na to, ali je v grozdih ali ne.

| — | „Mešanica paradižnikov“ ali ustrezno poimenovanje, če gre za mešanico paradižnika izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv. Če proizvodi niso vidni od zunaj, je treba navesti barve, sorte ali komercialne tipe ter količino primerkov posamezne barve, sorte ali tipa v enoti pakiranja. |
| --- | --- |

—

„Mešanica paradižnikov“ ali ustrezno poimenovanje, če gre za mešanico paradižnika izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv. Če proizvodi niso vidni od zunaj, je treba navesti barve, sorte ali komercialne tipe ter količino primerkov posamezne barve, sorte ali tipa v enoti pakiranja.

| — | Ime sorte (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Ime sorte (neobvezno).

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

Država porekla (26) in, neobvezno, območje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

26

V primeru mešanice paradižnikov različnih barv, sort in/ali komercialnih tipov različnega porekla, se navedba vsake države porekla nahaja poleg zadevnega imena barve, sorte in/ali komercialnega tipa.

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost (če je proizvod sortiran po velikosti), izražena z najmanjšim in največjim premerom. |
| --- | --- |

—

Velikost (če je proizvod sortiran po velikosti), izražena z najmanjšim in največjim premerom.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

---

(1)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

1

(2)  Neizčrpni seznam sort, ki omogoča razvrščanje glede na obarvanost in mrežavost, je v dodatku k temu standardu.

2

(3)  Sorte, ki so označene z „R“ v dodatku k temu standardu, so izvzete iz določb o mrežavosti.

3

(4)  Neizčrpni seznam sort, ki omogoča razvrščanje glede na obarvanost in mrežavost, je v dodatku k temu standardu.

4

(5)  Sorte, ki so označene z „R“ v dodatku, so izvzete iz določb o mrežavosti.

5

(6)  Sorte, ki so označene z „R“ v dodatku k temu standardu, so izvzete iz določb o mrežavosti.

6

(7)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

7

(8)  Z najmanj 20 % za razred I in razred II.

8

(9)  Vendar mora biti pri sorti jonagold vsaj ena desetina površine plodu iz razreda II rdeče progasto obarvana.

9

(10)  Izračunano, kot je opisano v smernicah OECD za objektivne preskuse

10

(11)  Velikosti pod 45 mm se nanašajo samo na klementine.

11

(12)  Uporaba konzervansov ali kakršnih koli drugih kemičnih snovi, ki na lupini plodov puščajo tuj vonj, je dovoljena, kadar je to v skladu z veljavnimi določbami Evropske unije.

12

(13)  Uporaba konzervansov ali kakršnih koli drugih kemičnih snovi, ki na lupini plodov puščajo tuj vonj, je dovoljena, kadar je to v skladu z veljavnimi določbami Evropske unije.

13

(14)  Agrumi brez pečk lahko občasno vsebujejo pečke.

14

(15)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

15

(16)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

16

(17)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

17

(18)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

18

(19)  Nepopoln seznam debeloplodnih in poletnih sort hrušk je v dodatku k temu standardu.

19

(20)  Nepopoln seznam debeloplodnih in poletnih sort hrušk je v dodatku k temu standardu.

20

(21)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

21

(22)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

22

(23)  Nekatere sorte paprike so lahko pekočega okusa.

23

(24)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

24

(25)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

25

(26)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

26

---

PRILOGA II

VZOREC IZ ČLENA 12(1)

Image

---

PRILOGA III

POTRDILO O SKLADNOSTI S TRŽNIMI STANDARDI EVROPSKE UNIJE ZA SVEŽE SADJE IN ZELENJAVO IZ ČLENOV 12, 13 IN 14

Image

---

PRILOGA IV

TRETJE DRŽAVE, KJER SO BILA ODOBRENA PREVERJANJA SKLADNOSTI V OKVIRU ČLENA 15, IN ZADEVNI PROIZVODI

| Država | Proizvodi |
| --- | --- |
| Švica | Sveže sadje in zelenjava razen agrumov |
| Maroko | Sveže sadje in zelenjava |
| Južna Afrika | Sveže sadje in zelenjava |
| Izrael | Sveže sadje in zelenjava |
| Indija | Sveže sadje in zelenjava |
| Nova Zelandija | Jabolka, hruške in kivi |
| Senegal | Sveže sadje in zelenjava |
| Kenija | Sveže sadje in zelenjava |
| Turčija | Sveže sadje in zelenjava |

Država

Proizvodi

Švica

Sveže sadje in zelenjava razen agrumov

Maroko

Sveže sadje in zelenjava

Južna Afrika

Sveže sadje in zelenjava

Izrael

Sveže sadje in zelenjava

Indija

Sveže sadje in zelenjava

Nova Zelandija

Jabolka, hruške in kivi

Senegal

Sveže sadje in zelenjava

Kenija

Sveže sadje in zelenjava

Turčija

Sveže sadje in zelenjava

---

PRILOGA V

METODE INŠPEKCIJSKEGA NADZORA IZ ČLENA 17(1)

Navedene metode inšpekcijskega nadzora temeljijo na določbah iz priročnika za izvajanje kontrole kakovosti svežega sadja in zelenjave, ki ga je sprejela shema OECD za uporabo mednarodnih standardov za sadje in zelenjavo.

1.   OPREDELITVE POJMOV

1.1.   Enota pakiranja

Posamezno pakirani del serije, vključno z vsebino. Pakiranje je zasnovano tako, da omogoča ravnanje in prevoz številnih prodajnih enot pakiranja ali proizvodov v razsutem ali urejenem stanju, da bi preprečili škodo pri fizičnem ravnanju in prevozu. Enota pakiranja lahko predstavlja prodajno enoto pakiranja. Zabojniki za cestni, železniški, ladijski ali zračni transport se ne štejejo kot enote pakiranja.

1.2.   Prodajna enota pakiranja

Posamezno pakirani del serije, vključno z vsebino. Pakiranje prodajnih enot pakiranja je zasnovano tako, da na točki nakupa predstavlja prodajno enoto končnemu uporabniku ali potrošniku.

1.3.   Predpakiranje

Predpakiranje je takšna oblika prodajnih enot pakiranja, da je živilo v enoti pakiranja zaprto v celoti ali le delno, toda na tak način, da se vsebine ne da spreminjati brez odprtja ali spremembe pakiranja. Zaščitne folije, ki pokrivajo posamezne proizvode, se ne štejejo za predpakiranje.

1.4.   Pošiljka

Količina proizvoda, ki jo proda določen trgovec, ki obstaja ob inšpekciji in je opredeljena v dokumentu. Pošiljko lahko sestavlja ena ali več vrst proizvodov; vsebuje lahko eno ali več serij svežega, suhega ali posušenega sadja in zelenjave.

1.5.   Serija

Količina proizvoda, ki ima ob inšpekciji na enem kraju podobne značilnosti glede:

| — | pakirnice in/ali odpremnika, |
| --- | --- |

—

pakirnice in/ali odpremnika,

| — | države porekla, |
| --- | --- |

—

države porekla,

| — | narave proizvoda, |
| --- | --- |

—

narave proizvoda,

| — | razreda proizvoda, |
| --- | --- |

—

razreda proizvoda,

| — | velikosti (če je proizvod razvrščen po velikosti), |
| --- | --- |

—

velikosti (če je proizvod razvrščen po velikosti),

| — | vrste ali komercialnega tipa (v skladu z ustreznimi določbami standarda), |
| --- | --- |

—

vrste ali komercialnega tipa (v skladu z ustreznimi določbami standarda),

| — | vrste pakiranja in predstavitve. |
| --- | --- |

—

vrste pakiranja in predstavitve.

Vendar pa, če je med preverjanjem skladnosti pošiljk (kot so opredeljene v točki 1.4) težko razlikovati med različnimi serijami in/ali predstavitev posameznih serij ni možna, se lahko vse serije določene pošiljke obravnavajo kot ena serija, če so podobne glede vrste proizvoda, odpremnika, države porekla, razreda in sorte ali komercialnega tipa, če je to predvideno z zadevnim tržnim standardom.

1.6.   Vzorčenje

Skupni vzorec, ki se ga začasno vzame iz serije med preverjanjem skladnosti.

1.7.   Osnovni vzorec

Enota pakiranja, ki se naključno vzame iz serije v primeru pakiranih proizvodov, ali količina, ki se naključno vzame iz dela serija v primeru proizvoda v razsutem stanju (naloženega neposredno na prevozno sredstvo ali njegov predelek).

1.8.   Skupni vzorec

Več osnovnih vzorcev, ki naj bi bili reprezentativni za serijo, tako da njihova skupna količina zadošča za oceno serije v zvezi z vsemi merili.

1.9.   Sekundarni vzorec

Enaka količina proizvoda, naključno vzeta iz osnovnega vzorca.

V primeru pakiranih oreškov mora sekundarni vzorec tehtati od 300 g do 1 kg. Če je osnovni vzorec sestavljen iz enot pakiranja, ki vsebujejo prodajne enote pakiranja, mora biti sekundarni vzorec ena ali več prodajnih enot pakiranja, ki skupaj tehtajo vsaj 300 g.

V primeru drugih pakiranih proizvodov sekundarni vzorec zajema 30 enot, če ima enota pakiranja neto maso enako ali manjšo od 25 kg in ne vsebuje prodajnih enot pakiranja. V nekaterih primerih to pomeni, da je treba pregledati celotno vsebino enote pakiranja, če osnovni vzorec zajema manj kot 30 enot.

1.10.   Sestavljeni vzorec (samo za suhe in posušene proizvode)

Sestavljeni vzorec je mešanica, težka vsaj 3 kg, vseh sekundarnih vzorcev, vzetih iz skupnega vzorca. Proizvodi v sestavljenem vzorcu morajo biti enakomerno pomešani.

1.11.   Zmanjšani vzorec

Količina proizvoda, naključno vzeta iz skupnega ali sestavljenega vzorca, z velikostjo, ki je omejena na minimalno potrebno količino, ki še zadošča za oceno nekaterih posameznih meril.

Če bi inšpekcijska metoda poškodovala proizvod, velikost zmanjšanega vzorca ne sme preseči 10 % skupnega vzorca ali, v primeru neoluščenih oreškov, 100 oreškov, vzetih iz sestavljenega vzorca. V primeru majhnih suhih ali posušenih proizvodov (npr. več kot 100 enot na 100 g), zmanjšani vzorec ne sme preseči 300 g.

Za oceno meril glede stopnje razvitosti in/ali zrelosti se vzorčenje opravi v skladu z objektivnimi metodami, opisanimi v smernicah za objektivne preskuse za ugotavljanje kakovosti sadja in zelenjave ter suhih in posušenih proizvodov.

Iz skupnega ali sestavljenega vzorca se lahko vzame več zmanjšanih vzorcev za pregled skladnosti serije z različnimi merili.

2.   IZVAJANJE PREVERJANJA SKLADNOSTI

2.1.   Splošna opomba

Preverjanje skladnosti se opravi z oceno vzorcev, naključno vzetih iz različnih točk v seriji, ki se nadzira. Temelji na predpostavki, da je kakovost vzorcev reprezentativna za kakovost serije.

2.2.   Nadzorno mesto

Preverjanje skladnosti se lahko izvede med pakiranjem, na mestu odpreme, med prevozom, na prevzemnem mestu, pri veleprodaji in maloprodaji.

V primerih, ko inšpekcijski organ preverjanja skladnosti ne izvede v lastnih prostorih, mora imetnik priskrbeti prostore, v katerih se lahko izvede preverjanje skladnosti.

2.3.   Določitev serij in/ali ugotavljanje splošnega vtisa o pošiljki

Določitev serij se izvede na podlagi njihove označitve ali drugih meril, kot so podatki, določeni na podlagi Direktive Sveta 89/396/EGS (1). V primeru pošiljk, ki so sestavljene iz več serij, je potrebno, da dobi inšpektor splošni vtis o pošiljki s pomočjo spremnih dokumentov ali izjav glede pošiljk. Nato določi, v kolikšni meri so predstavljene serije v skladu s podatki v teh dokumentih.

Če se proizvod natovori na prevozno sredstvo ali je že bil natovorjen, se registracijska številka slednjega uporabi za določitev pošiljke.

2.4.   Predstavitev proizvoda

Inšpektor določi, katere enote pakiranja se pregledajo. Predstavitev, ki jo opravi izvajalec, vključuje predstavitev skupnega vzorca in predložitev vseh podatkov, ki so potrebni za določitev pošiljke ali serije.

Če se zahtevajo zmanjšani ali sekundarni vzorci, te iz skupnega vzorca določi inšpektor.

2.5.   Fizični pregled

| — | Ocena pakiranja in predstavitve:
  Pakiranje, vključno z materialom, uporabljenim v enoti pakiranja, se testira glede ustreznosti in čistosti v skladu z določbami ustreznega tržnega standarda. Testiranje se opravi na podlagi osnovnih vzorcev v primeru pakiranih proizvodov, v vseh drugih primerih pa na podlagi prevoznega sredstva. Če so dovoljene le nekatere vrste pakiranja ali predstavitve, inšpektor pregleda, če se te uporabljajo. |
| --- | --- |

—

Ocena pakiranja in predstavitve:

Pakiranje, vključno z materialom, uporabljenim v enoti pakiranja, se testira glede ustreznosti in čistosti v skladu z določbami ustreznega tržnega standarda. Testiranje se opravi na podlagi osnovnih vzorcev v primeru pakiranih proizvodov, v vseh drugih primerih pa na podlagi prevoznega sredstva. Če so dovoljene le nekatere vrste pakiranja ali predstavitve, inšpektor pregleda, če se te uporabljajo.

| — | Preverjanje oznak:
  Inšpektor pregleda, ali so proizvodi označeni v skladu z ustreznim tržnim standardom. To vključuje pregled točnosti oznak in/ali obsega morebitnih potrebnih sprememb.
  Za pakirane proizvode se ta pregled opravi na podlagi osnovnih vzorcev, v vseh drugih primerih pa na podlagi dokumentov, priloženih paleti ali prevoznemu sredstvu.
  Sadje in zelenjava, ki sta posebej zavita v plastiko, se ne štejeta za predpakirano živilo v smislu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/13/ES in ni nujno, da se ju označi v skladu s tržnimi standardi. V takih primerih se plastični ovoj lahko šteje za preprosto zaščito za lomljive proizvode. |
| --- | --- |

—

Preverjanje oznak:

Inšpektor pregleda, ali so proizvodi označeni v skladu z ustreznim tržnim standardom. To vključuje pregled točnosti oznak in/ali obsega morebitnih potrebnih sprememb.

Za pakirane proizvode se ta pregled opravi na podlagi osnovnih vzorcev, v vseh drugih primerih pa na podlagi dokumentov, priloženih paleti ali prevoznemu sredstvu.

Sadje in zelenjava, ki sta posebej zavita v plastiko, se ne štejeta za predpakirano živilo v smislu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/13/ES in ni nujno, da se ju označi v skladu s tržnimi standardi. V takih primerih se plastični ovoj lahko šteje za preprosto zaščito za lomljive proizvode.

| — | Preverjanje skladnosti proizvodov:
  Inšpektor določi velikost skupnega vzorca tako, da lahko oceni serijo. Naključno izbere enote pakiranja za pregled ali, v primeru proizvoda v razsutem stanju točke v seriji, iz katerih se vzamejo posamezni vzorci.
  Zagotoviti je treba, da odvzem vzorcev nima škodljivih posledic za kakovost proizvodov.
  Poškodovani paketi se ne uporabijo kot del skupnega vzorca. Te enote pakiranja se dajo na stran in se jih po potrebi lahko ločeno pregleda in o njih poroča.
  Kadar se ugotovi, da je serija nezadovoljive kakovosti, ali kadar je treba preveriti tveganje, da proizvod ni v skladu s tržnim standardom, skupni vzorec zajema naslednje minimalne količine:






  Pakiran proizvod |
| --- | --- |
| Število enot pakiranja v seriji | Število enot pakiranja, ki se odvzamejo (osnovni vzorci) |
| Do vključno 100 | 5 |
| Od 101 do 300 | 7 |
| Od 301 do 500 | 9 |
| Od 501 do 1 000 | 10 |
| Več kot 1 000 | 15 (najmanj) |

—

Preverjanje skladnosti proizvodov:

Inšpektor določi velikost skupnega vzorca tako, da lahko oceni serijo. Naključno izbere enote pakiranja za pregled ali, v primeru proizvoda v razsutem stanju točke v seriji, iz katerih se vzamejo posamezni vzorci.

Zagotoviti je treba, da odvzem vzorcev nima škodljivih posledic za kakovost proizvodov.

Poškodovani paketi se ne uporabijo kot del skupnega vzorca. Te enote pakiranja se dajo na stran in se jih po potrebi lahko ločeno pregleda in o njih poroča.

Kadar se ugotovi, da je serija nezadovoljive kakovosti, ali kadar je treba preveriti tveganje, da proizvod ni v skladu s tržnim standardom, skupni vzorec zajema naslednje minimalne količine:

Pakiran proizvod

Število enot pakiranja v seriji

Število enot pakiranja, ki se odvzamejo (osnovni vzorci)

Do vključno 100

5

Od 101 do 300

7

Od 301 do 500

9

Od 501 do 1 000

10

Več kot 1 000

15 (najmanj)

| Proizvod v razsutem stanju
  (naložen neposredno na prevozno sredstvo ali njegov predelek) |
| --- |
| Obseg serije v kg ali število svežnjev v seriji | Količina osnovnih vzorcev v kg ali število svežnjev |
| Do vključno 200 | 10 |
| Od 201 do 500 | 20 |
| Od 501 do 1 000 | 30 |
| Od 1 001 do 5 000 | 60 |
| Več kot 5 000 | 100 (najmanj) |

Proizvod v razsutem stanju

(naložen neposredno na prevozno sredstvo ali njegov predelek)

Obseg serije v kg ali število svežnjev v seriji

Količina osnovnih vzorcev v kg ali število svežnjev

Do vključno 200

10

Od 201 do 500

20

Od 501 do 1 000

30

Od 1 001 do 5 000

60

Več kot 5 000

100 (najmanj)

V primeru razsutega sadja in zelenjave (nad 2 kg na enoto) se osnovni vzorci sestavijo iz vsaj petih enot. Za serije, ki imajo manj kot 5 enot pakiranja ali tehtajo manj kot 10 kg, se pregled opravi za celotno serijo.

Če inšpektor po pregledu ne more sprejeti odločitve, opravi še en fizični pregled in izrazi skupni rezultat kot povprečje obeh preverjanj.

2.6.   Nadzor proizvoda

V primeru pakiranih proizvodov se osnovni vzorci uporabijo za pregled splošnega videza proizvoda, predstavitve, čistosti enot pakiranja in označevanja. V vseh drugih primerih se ti pregledi opravijo na podlagi serije ali prevoznega sredstva.

Proizvod je treba za preverjanje skladnosti v celoti vzeti iz enote pakiranja. Inšpektor lahko tega ne upošteva, kadar se vzorčenje opravi na podlagi sestavljenih vzorcev.

Pregled izenačenosti, minimalnih zahtev, kakovostnega razreda in velikosti se izvede na podlagi skupnega vzorca ali na podlagi sestavljenega vzorca ob upoštevanju pojasnjevalnih brošur, objavljenih v okviru sheme OECD za uporabo mednarodnih standardov za sadje in zelenjavo.

Kadar se odkrijejo pomanjkljivosti, inšpektor s pomočjo števila ali mase določi ustrezen odstotek proizvoda, ki ni usklajen s standardom.

Zunanje pomanjkljivosti se pregledajo na podlagi skupnega ali sestavljenega vzorca. Nekatera merila o stopnji razvoja in/ali zrelosti ali o prisotnosti ali odsotnosti notranjih pomanjkljivosti se lahko preverijo na podlagi zmanjšanih vzorcev. Pregled na podlagi zmanjšanega vzorca se uporablja zlasti pri pregledih, ki bi uničili tržno vrednost proizvoda.

Merila glede stopnje razvitosti in/ali zrelosti se pregledajo s pomočjo instrumentov in metod, določenih v ta namen v tržnem standardu, ali v skladu s smernicami za objektivne preskuse za ugotavljanje kakovosti sadja in zelenjave ter suhih in posušenih proizvodov.

2.7.   Poročilo o rezultatih nadzora

Dokumenti iz člena 14 se izdajo, kjer je to primerno.

Če se odkrijejo pomanjkljivosti, ki kažejo na neskladnost, se trgovca ali njegovega zastopnika pisno obvesti o teh pomanjkljivostih in ugotovljenem deležu ter o razlogih za neskladnost. Če je skladnost proizvoda s standardom mogoče zagotoviti s spremembo oznake, se o tem obvesti trgovca ali njegovega zastopnika.

Če se pri proizvodu ugotovijo pomanjkljivosti, se navede odstotni delež, za katerega je ugotovljeno, da ni v skladu s standardom.

2.8.   Zmanjševanje vrednosti zaradi preverjanja skladnosti

Po preverjanju skladnosti je skupni ali sestavljeni vzorec na voljo izvajalcu ali njegovemu zastopniku.

Inšpekcijski organ ni zavezan vrniti delov skupnega ali sestavljenega vzorca, ki so bili uničeni med preverjanjem skladnosti.

---

(1)  UL L 186, 30.6.1989, str. 21.

---

PRILOGA VI

PREDELANI PROIZVODI IZ ČLENA 50(3)

| Kategorija | Oznaka KN | Opis |
| --- | --- | --- |
| Sadni sokovi | ex 2009 | Sadni sokovi (razen grozdnega soka in grozdnega mošta iz tarifnih podštevilk 2009 61 in 2009 69, bananinega soka iz tarifne podštevilke ex 2009 80 ter zgoščenih sokov), nefermentirani, ki ne vsebujejo dodanega alkohola in ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne.
  Zgoščeni sadni sokovi so sadni sokovi, ki spadajo pod tarifno številko ex 2009, ki so pridobljeni s fizično odstranitvijo najmanj 50 % vsebnosti vode, v pakiranju z neto vsebino, ki ni manjša od 200 kg. |
| Paradižnikov koncentrat | ex 2002 90 31
  ex 2002 90 91 | Paradižnikov koncentrat z vsebnostjo suhe snovi, ki ni manjša od 28 %, v izvirnem pakiranju z neto vsebino, ki ni manjša od 200 kg. |
| Zamrznjeno sadje in zelenjava | ex 0710 | Zelenjava, termično neobdelana ali termično obdelana s paro ali kuhanjem v vodi, zamrznjena, razen sladke koruze iz tarifne podštevilke 0710 40 00, oljke iz tarifne podštevilke 0710 80 10 in proizvodov vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0710 80 59. |
| ex 0811 | Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, brez dodatka sladkorja ali drugih sladil, brez zamrznjenih banan iz tarifne podštevilke ex 0811 90 95. |
| ex 2004 | Druga zelenjava, pripravljena ali konzervirana drugače kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjena, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke ex 2004 90 10, oljk iz tarifne podštevilke ex 2004 90 30 in krompirja, pripravljenega ali konzerviranega v obliki moke, zdroba ali kosmičev iz tarifne podštevilke 2004 10 91. |
| Konzervirano sadje in zelenjava | ex 2001 | Zelenjava, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini razen:






  — | proizvodov vrste Capsicum, razen sladke paprike ali pimenta iz tarifne podštevilke 2001 90 20; |

Kategorija

Oznaka KN

Opis

Sadni sokovi

ex 2009

Sadni sokovi (razen grozdnega soka in grozdnega mošta iz tarifnih podštevilk 2009 61 in 2009 69, bananinega soka iz tarifne podštevilke ex 2009 80 ter zgoščenih sokov), nefermentirani, ki ne vsebujejo dodanega alkohola in ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne.

Zgoščeni sadni sokovi so sadni sokovi, ki spadajo pod tarifno številko ex 2009, ki so pridobljeni s fizično odstranitvijo najmanj 50 % vsebnosti vode, v pakiranju z neto vsebino, ki ni manjša od 200 kg.

Paradižnikov koncentrat

ex 2002 90 31

ex 2002 90 91

Paradižnikov koncentrat z vsebnostjo suhe snovi, ki ni manjša od 28 %, v izvirnem pakiranju z neto vsebino, ki ni manjša od 200 kg.

Zamrznjeno sadje in zelenjava

ex 0710

Zelenjava, termično neobdelana ali termično obdelana s paro ali kuhanjem v vodi, zamrznjena, razen sladke koruze iz tarifne podštevilke 0710 40 00, oljke iz tarifne podštevilke 0710 80 10 in proizvodov vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0710 80 59.

ex 0811

Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, brez dodatka sladkorja ali drugih sladil, brez zamrznjenih banan iz tarifne podštevilke ex 0811 90 95.

ex 2004

Druga zelenjava, pripravljena ali konzervirana drugače kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjena, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke ex 2004 90 10, oljk iz tarifne podštevilke ex 2004 90 30 in krompirja, pripravljenega ali konzerviranega v obliki moke, zdroba ali kosmičev iz tarifne podštevilke 2004 10 91.

Konzervirano sadje in zelenjava

ex 2001

Zelenjava, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini razen:

—

proizvodov vrste Capsicum, razen sladke paprike ali pimenta iz tarifne podštevilke 2001 90 20;

| — | sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2001 90 30; |
| --- | --- |

—

sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2001 90 30;

| — | jama, sladkega krompirja in podobnih užitnih delov rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2001 90 40; |
| --- | --- |

—

jama, sladkega krompirja in podobnih užitnih delov rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2001 90 40;

| — | palmovih srčkov iz tarifne podštevilke 2001 90 60; |
| --- | --- |

—

palmovih srčkov iz tarifne podštevilke 2001 90 60;

| — | oljk iz tarifne podštevilke 2001 90 65; |
| --- | --- |

—

oljk iz tarifne podštevilke 2001 90 65;

| — | listov vinske trte, hmeljevih poganjkov in drugih podobnih užitnih delov rastlin iz tarifne podštevilke ex 2001 90 97. |
| --- | --- |

—

listov vinske trte, hmeljevih poganjkov in drugih podobnih užitnih delov rastlin iz tarifne podštevilke ex 2001 90 97.

ex 2002

Paradižnik, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, pri čemer je izključen paradižnikov koncentrat iz tarifnih podštevilk ex 2002 90 31 in ex 2002 90 91, kot je opisan zgoraj.

ex 2005

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezmrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen oljk iz tarifne podštevilke 2005 70, sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2005 80 00 in proizvodov vrste Capsicum, razen sladke paprike ali pimenta iz tarifne podštevilke 2005 99 10 in krompirja, pripravljenega ali konzerviranega v obliki moke, zdroba ali kosmičev iz tarifne podštevilke 2005 20 10.

ex 2008

Sadje in oreški ter drugi užitni deli rastlin, drugače pripravljeni ali konzervirani, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali alkohol ali ne, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu, razen:

| — | arašidnega masla iz tarifne podštevilke 2008 11 10; |
| --- | --- |

—

arašidnega masla iz tarifne podštevilke 2008 11 10;

| — | drugih oreškov, pripravljenih ali konzerviranih drugače, z dodanim sladkorjem ali z drugimi sladili ali brez dodanega sladkorja ali drugih sladil, ki niso vključeni ali določeni drugje, iz tarifne podštevilke ex 2008 19; |
| --- | --- |

—

drugih oreškov, pripravljenih ali konzerviranih drugače, z dodanim sladkorjem ali z drugimi sladili ali brez dodanega sladkorja ali drugih sladil, ki niso vključeni ali določeni drugje, iz tarifne podštevilke ex 2008 19;

| — | palmovih srčkov iz tarifne podštevilke 2008 91 00; |
| --- | --- |

—

palmovih srčkov iz tarifne podštevilke 2008 91 00;

| — | koruze iz tarifne podštevilke 2008 99 85; |
| --- | --- |

—

koruze iz tarifne podštevilke 2008 99 85;

| — | jama, sladkega krompirja in podobnih užitnih delov rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2008 99 91; |
| --- | --- |

—

jama, sladkega krompirja in podobnih užitnih delov rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2008 99 91;

| — | listov vinske trte, hmeljevih poganjkov in drugih podobnih užitnih delov rastlin iz tarifne podštevilke ex 2008 99 99; |
| --- | --- |

—

listov vinske trte, hmeljevih poganjkov in drugih podobnih užitnih delov rastlin iz tarifne podštevilke ex 2008 99 99;

| — | mešanice banan, drugače pripravljenih ali konzerviranih iz tarifnih podštevilk ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 in ex 2008 92 98; |
| --- | --- |

—

mešanice banan, drugače pripravljenih ali konzerviranih iz tarifnih podštevilk ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 in ex 2008 92 98;

| — | banan, drugače pripravljenih ali konzerviranih iz tarifnih podštevilk ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 in ex 2008 99 99. |
| --- | --- |

—

banan, drugače pripravljenih ali konzerviranih iz tarifnih podštevilk ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 in ex 2008 99 99.

Konzervirane gobe

2003 10

Gobe iz rodu Agaricus, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali v ocetni kislini.

Sadje, začasno konzervirano v slanici

ex 0812

Sadje in oreški, začasno konzervirani v slanici, vendar v takšnem stanju neprimerni za takojšnjo prehrano, razen začasno konzerviranih banan iz tarifne podštevilke ex 0812 90 98.

Posušeno sadje

ex 0813

Sadje, posušeno, razen tistega, ki se uvršča pod tarifne številke 0801 do 0806.

0804 20 90

Posušene fige.

0806 20

Posušeno grozdje.

ex 2008 19

Drugi oreški, pripravljeni ali konzervirani drugače, z dodanim sladkorjem ali z drugimi sladili ali brez dodanega sladkorja ali drugih sladil, ki niso vključeni ali določeni drugje, razen tropskih oreškov in njihovih mešanic.

Drugo predelano sadje in zelenjava

Predelano sadje in zelenjava s seznama dela X Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 1234/2007, ki sta drugačna od proizvodov, naštetih v zgoraj navedenih kategorijah.

Predelana aromatična zelišča

ex 0910

Posušeni timijan.

ex 1211

Bazilika, melisa, meta, origanum vulgare (origano/divji majaron), rožmarin, žajbelj, posušeni, rezani ali celi, zdrobljeni ali zmleti.

Paprika v prahu

ex 0904

Poper iz rodu Piper; posušena, zdrobljena ali zmleta paprika rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladke paprike pod tarifno podštevilko 0904 20 10.

---

PRILOGA VII

STRUKTURA IN VSEBINA NACIONALNE STRATEGIJE ZA TRAJNOSTNE OPERATIVNE PROGRAME IZ ČLENA 55(1)

1.   Trajanje nacionalne strategije

Navede država članica.

2.   Analiza stanja glede prednosti in slabosti ter možnosti za razvoj, izbrana strategija za izpolnitev možnosti in utemeljitev izbranih prednostnih nalog, kot to določa člen 103f(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

2.1.   Analiza stanja

Opišite sedanje stanje sektorja sadja in zelenjave z uporabo kvantificiranih podatkov, poudarite prednosti in pomanjkljivosti, neskladja, potrebe, vrzeli in možnosti za razvoj na podlagi ustreznih enotnih temeljnih kazalnikov iz Priloge VIII in drugih ustreznih dodatnih kazalnikov. Opis zadeva vsaj:

| — | učinkovitost sektorja sadja in zelenjave, vključno s ključnimi gibanji: prednosti in pomanjkljivosti sektorja, vključno glede konkurenčnosti, in možnosti za razvoj organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

—

učinkovitost sektorja sadja in zelenjave, vključno s ključnimi gibanji: prednosti in pomanjkljivosti sektorja, vključno glede konkurenčnosti, in možnosti za razvoj organizacij proizvajalcev;

| — | okoljske vplive (učinki/pritiski in koristi) proizvodnje sadja in zelenjave, vključno s ključnimi gibanji. |
| --- | --- |

—

okoljske vplive (učinki/pritiski in koristi) proizvodnje sadja in zelenjave, vključno s ključnimi gibanji.

2.2.   Izbrana strategija za soočanje s prednostmi in pomanjkljivostmi

Opišite ključna področja, na katerih se pričakuje posredovanje, ki bo ustvarilo največjo dodano vrednost:

| — | pomembnost ciljev, določenih za operativne programe, in z njimi povezanih pričakovanih rezultatov in ciljev za opredeljene (prednostne) potrebe ter koliko se lahko dejansko uresničijo; |
| --- | --- |

—

pomembnost ciljev, določenih za operativne programe, in z njimi povezanih pričakovanih rezultatov in ciljev za opredeljene (prednostne) potrebe ter koliko se lahko dejansko uresničijo;

| — | notranja skladnost strategije in obstoj obojestransko učinkovitih interakcij ter odsotnost mogočih sporov in nasprotij med operativnimi cilji izbranih različnih ukrepov; |
| --- | --- |

—

notranja skladnost strategije in obstoj obojestransko učinkovitih interakcij ter odsotnost mogočih sporov in nasprotij med operativnimi cilji izbranih različnih ukrepov;

| — | povezljivost in doslednost izbranih ukrepov ter drugih nacionalnih ali regionalnih ukrepov, zlasti dejavnosti, ki jih podpirajo sredstva Evropske unije, ter zlasti ukrepov za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

—

povezljivost in doslednost izbranih ukrepov ter drugih nacionalnih ali regionalnih ukrepov, zlasti dejavnosti, ki jih podpirajo sredstva Evropske unije, ter zlasti ukrepov za razvoj podeželja;

| — | pričakovani rezultati in vpliv na temeljni položaj ter njihov prispevek k ciljem Unije. |
| --- | --- |

—

pričakovani rezultati in vpliv na temeljni položaj ter njihov prispevek k ciljem Unije.

2.3.   Vpliv iz prejšnjih operativnih programov (kadar je primerno)

Po potrebi opišite vpliv operativnih programov, ki so bili nedavno izvedeni. Predstavite povzetek rezultatov, ki so na voljo.

3.   Cilji operativnih programov in instrumentov, kazalniki uspešnosti iz člena 103f(2)(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Opišite izbrane ukrepe, ki so upravičeni do podpore (nepopoln seznam), in navedite, kakšni so zastavljeni cilji, preverljivi cilji in kazalniki, ki omogočajo napredek za doseganje teh ciljev, učinkovitosti in uspešnosti, ki jih je treba oceniti.

3.1.   Zahteve, ki se nanašajo na vse ukrepe ali več vrst ukrepov

Merila in upravna pravila, sprejeta za zagotavljanje, da nekateri ukrepi, ki so izbrani kot upravičeni do podpore, ne prejemajo podpore od drugih instrumentov skupne kmetijske politike in zlasti podpore za razvoj podeželja.

Učinkoviti zaščitni ukrepi na podlagi člena 103c(5) Uredbe (ES) št. 1234/2007 za zaščito okolja pred mogočimi večjimi pritiski zaradi naložb, ki se podpirajo v okviru operativnih programov in sprejetih meril ob izvajanju člena 103f(1) navedene uredbe, za zagotavljanje, da se pri naložbah v posamezna gospodarstva, ki se podpirajo v okviru operativnih programov, spoštujejo cilji iz člena 191 Pogodbe in šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti.

3.2.   Posebne informacije, ki so nujne za vrste ukrepov (izpolni se le za izbrane vrste ukrepov)

Za predvidene ukrepe so nujne naslednje posebne informacije:

3.2.1.   Ukrepi za načrtovanje proizvodnje (nepopoln seznam)

3.2.1.1.   Pridobitev osnovnih sredstev

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.1.2.   Drugi ukrepi

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore,

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.2.   Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov (nepopoln seznam)

3.2.2.1.   Pridobitev osnovnih sredstev

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.2.2.   Drugi ukrepi

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore,

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.3.   Ukrepi za izboljšanje trženja (nepopoln seznam)

3.2.3.1.   Pridobitev osnovnih sredstev

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.3.2.   Druge vrste ukrepov, vključno s promocijskimi in komunikacijskimi dejavnostmi, razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore,

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.4.   Raziskave in poskusna proizvodnja (nepopoln seznam)

3.2.4.1.   Pridobitev osnovnih sredstev

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.4.2.   Druge vrste ukrepov

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore,

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.5.   Vrste ukrepov usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja (nepopoln seznam)

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore (vključno z vrstami usposabljanja in/ali področji, ki jih zajemajo storitve svetovanja), |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore (vključno z vrstami usposabljanja in/ali področji, ki jih zajemajo storitve svetovanja),

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.6.   Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore,

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.7.   Okoljske vrste ukrepov (nepopoln seznam)

| — | dokaz, da so okoljski ukrepi, upravičeni do podpore, v skladu z zahtevami iz drugega pododstavka člena 103c(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007, |
| --- | --- |

—

dokaz, da so okoljski ukrepi, upravičeni do podpore, v skladu z zahtevami iz drugega pododstavka člena 103c(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007,

| — | dokaz, da je podpora za upravičene okoljske ukrepe v skladu z zahtevami iz četrtega pododstavka člena 103c(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

—

dokaz, da je podpora za upravičene okoljske ukrepe v skladu z zahtevami iz četrtega pododstavka člena 103c(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

3.2.7.1.   Pridobitev osnovnih sredstev

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | skupaj s podrobnostmi o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

skupaj s podrobnostmi o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.7.2.   Druge vrste ukrepov

| — | seznam okoljskih ukrepov, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

seznam okoljskih ukrepov, upravičenih do podpore,

| — | opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore, vključno z opisom posebne obveznosti ali več obveznosti, ki jih vključujejo, ter utemeljitev teh obveznosti na podlagi njihovega pričakovanega učinka na okolje v zvezi z okoljskimi potrebami in prednostnimi nalogami, |
| --- | --- |

—

opis vrst ukrepov, upravičenih do podpore, vključno z opisom posebne obveznosti ali več obveznosti, ki jih vključujejo, ter utemeljitev teh obveznosti na podlagi njihovega pričakovanega učinka na okolje v zvezi z okoljskimi potrebami in prednostnimi nalogami,

| — | po potrebi znesek podpore, |
| --- | --- |

—

po potrebi znesek podpore,

| — | merila, sprejeta za izračun ravni podpore. |
| --- | --- |

—

merila, sprejeta za izračun ravni podpore.

3.2.8.   Druge vrste ukrepov (nepopoln seznam)

3.2.8.1.   Pridobitev osnovnih sredstev

| — | vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

vrste naložb, upravičenih do podpore (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev), |
| --- | --- |

—

druge vrste pridobitev, upravičenih do podpore, npr. izposoja, zakup (vključno z vrsto zadevnih osnovnih sredstev),

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

3.2.8.2.   Drugi ukrepi

| — | opis drugih vrst ukrepov, upravičenih do podpore, |
| --- | --- |

—

opis drugih vrst ukrepov, upravičenih do podpore,

| — | podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o pogojih za upravičenost do podpore.

4.   Imenovanje pristojnih organov in odgovornih subjektov

Država članica imenuje nacionalni organ, pristojen za upravljanje, spremljanje in vrednotenje nacionalne strategije.

5.   Opis sistemov spremljanja in vrednotenja

Ti sistemi so oblikovani na podlagi seznama enotnih kazalnikov uspešnosti iz Priloge VIII. Če je ustrezno, nacionalna strategija določi dodatne kazalnike na podlagi nacionalnih in/ali regionalnih potreb, pogojev in ciljev, specifičnih za nacionalne operativne programe.

5.1.   Ocenjevanje operativnih programov in obveznosti poročanja za organizacije proizvajalcev iz člena 103f(2)(d) in (e) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Opis zahtev glede spremljanja in vrednotenja ter postopkov v zvezi z operativnimi programi, vključno z obveznostmi poročanja za organizacije proizvajalcev.

5.2.   Spremljanje in vrednotenje nacionalne strategije

Opis zahtev spremljanja in vrednotenja ter postopkov v zvezi z nacionalno strategijo.

---

PRILOGA VIII

Seznam enotnih kazalnikov uspešnosti iz členov 59(a), 96(3)(a) in 125(2)

Sistem enotnih kazalnikov uspešnosti v zvezi z ukrepi, ki so jih sprejele organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in njihovi člani v okviru operativnega programa, ne zajema nujno vseh dejavnikov, ki lahko vplivajo na dosežke, rezultate in vpliv operativnega programa. V tem okviru je treba podatke, ki jih zagotavljajo enotni kazalniki uspešnosti, razlagati v smislu kvantitativnih in kvalitativnih podatkov, ki so povezani z drugimi ključnimi dejavniki, ki prispevajo k uspehu ali neuspehu izvajanja programa.

1.   ENOTNI KAZALNIKI V ZVEZI S FINANČNIM IZVAJANJEM (KAZALNIKI VLOŽKA) (LETNI)

| Ukrep | Vrsta ukrepa | Kazalniki vložka (letni) |
| --- | --- | --- |
| Ukrepi za načrtovanje proizvodnje | a) | Nakup osnovnih sredstev |

Ukrep

Vrsta ukrepa

Kazalniki vložka (letni)

Ukrepi za načrtovanje proizvodnje

a)

Nakup osnovnih sredstev

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Izdatki (EUR)

Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Izdatki (EUR)

Ukrepi za izboljšanje trženja

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

| c) | Promocijske in komunikacijske dejavnosti (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) |
| --- | --- |

c)

Promocijske in komunikacijske dejavnosti (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz)

| d) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

d)

Drugi ukrepi

Izdatki (EUR)

Raziskave in poskusna proizvodnja

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Izdatki (EUR)

Ukrepi usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in/ali ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja

Na podlagi glavnega vprašanja:

| a) | Ekološka pridelava |
| --- | --- |

a)

Ekološka pridelava

| b) | Integrirana pridelava ali celostno zatiranje škodljivcev |
| --- | --- |

b)

Integrirana pridelava ali celostno zatiranje škodljivcev

| c) | Druga okoljska vprašanja |
| --- | --- |

c)

Druga okoljska vprašanja

| d) | Sledljivost |
| --- | --- |

d)

Sledljivost

| e) | Kakovost proizvodov, vključno z ostanki pesticidov |
| --- | --- |

e)

Kakovost proizvodov, vključno z ostanki pesticidov

| f) | Druga vprašanja |
| --- | --- |

f)

Druga vprašanja

Izdatki (EUR)

Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz

| a) | Umik s trga |
| --- | --- |

a)

Umik s trga

| b) | Zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave |
| --- | --- |

b)

Zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave

| c) | Promocija in obveščanje |
| --- | --- |

c)

Promocija in obveščanje

| d) | Ukrepi usposabljanja |
| --- | --- |

d)

Ukrepi usposabljanja

| e) | Zavarovanje pridelkov |
| --- | --- |

e)

Zavarovanje pridelkov

| f) | Podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov |
| --- | --- |

f)

Podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov

Izdatki (EUR)

Okoljski ukrepi

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

| c) | Drugi ukrepi:






  (1) | Proizvodnja






  i) | Ekološka pridelava |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Drugi ukrepi:

(1)

Proizvodnja

i)

Ekološka pridelava

| ii) | Integrirana pridelava |
| --- | --- |

ii)

Integrirana pridelava

| iii) | Boljša uporaba in/ali upravljanje vode, vključno z varčevanjem z vodo in črpanjem vode |
| --- | --- |

iii)

Boljša uporaba in/ali upravljanje vode, vključno z varčevanjem z vodo in črpanjem vode

| iv) | Ukrepi za ohranjanje prsti (npr. delovno intenzivne tehnologije za preprečevanje/zmanjševanje erozije tal, travne suše, kmetijstvo ohranjanja, pokrivanje s slamo) |
| --- | --- |

iv)

Ukrepi za ohranjanje prsti (npr. delovno intenzivne tehnologije za preprečevanje/zmanjševanje erozije tal, travne suše, kmetijstvo ohranjanja, pokrivanje s slamo)

| v) | Ukrepi za oblikovanje ali vzdrževanje življenjskega prostora, ki spodbuja biološko raznovrstnost (npr. mokrišča), ali vzdrževanje pokrajine, vključno z ohranjanjem zgodovinskih značilnosti (npr. kamniti zidovi, terase, majhni gozdovi) |
| --- | --- |

v)

Ukrepi za oblikovanje ali vzdrževanje življenjskega prostora, ki spodbuja biološko raznovrstnost (npr. mokrišča), ali vzdrževanje pokrajine, vključno z ohranjanjem zgodovinskih značilnosti (npr. kamniti zidovi, terase, majhni gozdovi)

| vi) | Ukrepi za varčevanje z energijo |
| --- | --- |

vi)

Ukrepi za varčevanje z energijo

| vii) | Ukrepi za zmanjševanje nastajanja odpadkov in izboljšanje ravnanja z odpadki |
| --- | --- |

vii)

Ukrepi za zmanjševanje nastajanja odpadkov in izboljšanje ravnanja z odpadki

| viii) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

viii)

Drugi ukrepi

| (2) | Prevoz |
| --- | --- |

(2)

Prevoz

| (3) | Trženje |
| --- | --- |

(3)

Trženje

Izdatki (EUR)

Drugi ukrepi

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Izdatki (EUR)

2.   ENOTNI KAZALNIKI DOSEŽKOV (LETNI)

| Ukrep | Vrsta ukrepa | Kazalniki dosežkov (letni) |
| --- | --- | --- |
| Ukrepi za načrtovanje proizvodnje | a) | Nakup osnovnih sredstev |

Ukrep

Vrsta ukrepa

Kazalniki dosežkov (letni)

Ukrepi za načrtovanje proizvodnje

a)

Nakup osnovnih sredstev

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Skupna vrednost naložb (EUR) (1)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Skupna vrednost naložb (EUR) (1)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Ukrepi za izboljšanje trženja

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Skupna vrednost naložb (EUR) (1)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

| c) | Promocijske in komunikacijske dejavnosti (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) |
| --- | --- |

c)

Promocijske in komunikacijske dejavnosti (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz)

Število sprejetih ukrepov (2)

| d) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

d)

Drugi ukrepi

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Raziskave in poskusna proizvodnja

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Skupna vrednost naložb (EUR) (1)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih (3)

Število zadevnih hektarov (4)

Ukrepi usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in/ali ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja

Na podlagi glavnega vprašanja:

Število dni usposabljanja udeležencev

| a) | Ekološka pridelava |
| --- | --- |

a)

Ekološka pridelava

| b) | Integrirana pridelava ali celostno zatiranje škodljivcev |
| --- | --- |

b)

Integrirana pridelava ali celostno zatiranje škodljivcev

| c) | Druga okoljska vprašanja |
| --- | --- |

c)

Druga okoljska vprašanja

| d) | Sledljivost |
| --- | --- |

d)

Sledljivost

| e) | Kakovost proizvodov, vključno z ostanki pesticidov |
| --- | --- |

e)

Kakovost proizvodov, vključno z ostanki pesticidov

| f) | Drugo |
| --- | --- |

f)

Drugo

Število gospodarstev, ki uporabljajo svetovalne storitve (5)

Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz

| a) | Umik s trga |
| --- | --- |

a)

Umik s trga

Število sprejetih ukrepov (6)

| b) | Zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave |
| --- | --- |

b)

Zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave

Število sprejetih ukrepov (7)

| c) | Promocija in obveščanje |
| --- | --- |

c)

Promocija in obveščanje

Število sprejetih ukrepov (2)

| d) | Ukrepi usposabljanja |
| --- | --- |

d)

Ukrepi usposabljanja

Število dni usposabljanja udeležencev

| e) | Zavarovanje pridelkov |
| --- | --- |

e)

Zavarovanje pridelkov

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

| f) | Podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov |
| --- | --- |

f)

Podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov

Število sprejetih ukrepov (8)

Okoljski ukrepi

| a) | Nakup osnovnih sredstev (9) |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev (9)

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Skupna vrednost naložb (EUR) (2)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom (10) |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom (10)

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

| c) | Drugi ukrepi






  (1) | Proizvodnja






  i) | Ekološka pridelava |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

(1)

Proizvodnja

i)

Ekološka pridelava

| ii) | Integrirana pridelava |
| --- | --- |

ii)

Integrirana pridelava

| iii) | Boljša uporaba in/ali upravljanje vode, vključno z varčevanjem z vodo in črpanjem vode |
| --- | --- |

iii)

Boljša uporaba in/ali upravljanje vode, vključno z varčevanjem z vodo in črpanjem vode

| iv) | Ukrepi za ohranjanje prsti (npr. delovno intenzivne tehnologije za preprečevanje/zmanjševanje erozije tal, travne suše, kmetijstvo ohranjanja, pokrivanje s slamo) |
| --- | --- |

iv)

Ukrepi za ohranjanje prsti (npr. delovno intenzivne tehnologije za preprečevanje/zmanjševanje erozije tal, travne suše, kmetijstvo ohranjanja, pokrivanje s slamo)

| v) | Ukrepi za oblikovanje ali vzdrževanje življenjskega prostora, ki spodbuja biološko raznovrstnost (npr. mokrišča), ali vzdrževanje pokrajine, vključno z ohranjanjem zgodovinskih značilnosti (npr. kamniti zidovi, terase, majhni gozdovi) |
| --- | --- |

v)

Ukrepi za oblikovanje ali vzdrževanje življenjskega prostora, ki spodbuja biološko raznovrstnost (npr. mokrišča), ali vzdrževanje pokrajine, vključno z ohranjanjem zgodovinskih značilnosti (npr. kamniti zidovi, terase, majhni gozdovi)

| vi) | Ukrepi za varčevanje z energijo |
| --- | --- |

vi)

Ukrepi za varčevanje z energijo

| vii) | Ukrepi za zmanjševanje nastajanja odpadkov in izboljšanje ravnanja z odpadki |
| --- | --- |

vii)

Ukrepi za zmanjševanje nastajanja odpadkov in izboljšanje ravnanja z odpadki

| viii) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

viii)

Drugi ukrepi

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Število zadevnih hektarov

| (2) | Prevoz |
| --- | --- |

(2)

Prevoz

| (3) | Trženje |
| --- | --- |

(3)

Trženje

Obseg zadevne tržne proizvodnje

Drugi ukrepi

| a) | Nakup osnovnih sredstev |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

Skupna vrednost naložb (EUR) (1)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

Število gospodarstev, ki sodelujejo pri ukrepih

3.   ENOTNI KAZALNIKI REZULTATOV

Opomba: Kazalniki rezultatov se uradno sporočijo, ko se rezultati presodijo.

| Ukrep | Kazalniki rezultatov (meritev) |
| --- | --- |
| Ukrepi za načrtovanje proizvodnje | Sprememba skupnega obsega tržne proizvodnje (tone)
  Sprememba vrednosti enote tržne proizvodnje (EUR/kg) |
| Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov | Sprememba obsega tržne proizvodnje, ki izpolnjuje zahteve posebne „sheme kakovosti“ (tone) (11)

  Sprememba vrednosti enote tržne proizvodnje (EUR/kg)
  Ocenjen vpliv na proizvodne stroške (EUR/kg) |
| Ukrepi za izboljšanje trženja | Sprememba skupnega obsega tržne proizvodnje (tone)
  Sprememba vrednosti enote tržne proizvodnje (EUR/kg) |
| Raziskave in poskusna proizvodnja | Število novih tehnik, procesov in/ali proizvodov, sprejetih od začetka operativnega programa |
| Ukrepi usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in/ali ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja | Število ljudi, ki so zaključili celoten program/dejavnost usposabljanja
  Število gospodarstev, ki uporabljajo svetovalne storitve |
| Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz |
| a) | umik s trga |

Ukrep

Kazalniki rezultatov (meritev)

Ukrepi za načrtovanje proizvodnje

Sprememba skupnega obsega tržne proizvodnje (tone)

Sprememba vrednosti enote tržne proizvodnje (EUR/kg)

Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov

Sprememba obsega tržne proizvodnje, ki izpolnjuje zahteve posebne „sheme kakovosti“ (tone) (11)

Sprememba vrednosti enote tržne proizvodnje (EUR/kg)

Ocenjen vpliv na proizvodne stroške (EUR/kg)

Ukrepi za izboljšanje trženja

Sprememba skupnega obsega tržne proizvodnje (tone)

Sprememba vrednosti enote tržne proizvodnje (EUR/kg)

Raziskave in poskusna proizvodnja

Število novih tehnik, procesov in/ali proizvodov, sprejetih od začetka operativnega programa

Ukrepi usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in/ali ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja

Število ljudi, ki so zaključili celoten program/dejavnost usposabljanja

Število gospodarstev, ki uporabljajo svetovalne storitve

Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz

a)

umik s trga

Celotna količina s trga umaknjene proizvodnje (tone)

| b) | zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave |
| --- | --- |

b)

zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave

Celotna površina, na kateri se izvaja zeleno obiranje ali opustitev spravila (ha)

| c) | promocija in obveščanje |
| --- | --- |

c)

promocija in obveščanje

Ocenjena sprememba obsega tržne proizvodnje za proizvode, vključene v promocijske/komunikacijske dejavnosti (tone)

| d) | ukrepi usposabljanja |
| --- | --- |

d)

ukrepi usposabljanja

Število ljudi, ki so zaključili celoten program/dejavnost usposabljanja

| e) | zavarovanje pridelkov |
| --- | --- |

e)

zavarovanje pridelkov

Skupna vrednost zavarovanega tveganja (EUR)

| f) | podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov |
| --- | --- |

f)

podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov

Skupna vrednost ustanovljenih vzajemnih skladov (EUR)

Okoljski ukrepi

| a) | Nakup osnovnih sredstev (12) |
| --- | --- |

a)

Nakup osnovnih sredstev (12)

Ocenjena sprememba letne porabe mineralnih gnojil na hektar glede na vrsto gnojila (N in P2O3) (tone/ha)

Ocenjena sprememba letne porabe vode na hektar (m3/ha)

Ocenjena sprememba letne porabe energije glede na vrsto energetskega vira ali goriva (litri/m3/kwh na tono tržne proizvodnje)

| b) | Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom (13) |
| --- | --- |

b)

Druge oblike pridobitve osnovnih sredstev, vključno z izposojo, najemom in zakupom (13)

| c) | Drugi ukrepi |
| --- | --- |

c)

Drugi ukrepi

| (1) | Proizvodnja |
| --- | --- |

(1)

Proizvodnja

Ocenjena sprememba letne količine nastalih odpadkov (tone na tono tržne proizvodnje)

Ocenjena sprememba letne uporabe embalaže (tone na tono tržne proizvodnje)

| (2) | Prevoz |
| --- | --- |

(2)

Prevoz

Ocenjena sprememba letne porabe energije glede na vrsto energetskega vira ali goriva (litri/m3/kwh na tono tržne proizvodnje)

| (3) | Trženje |
| --- | --- |

(3)

Trženje

Ocenjena sprememba letne količine nastalih odpadkov (tone na tono tržne proizvodnje)

Ocenjena sprememba letne uporabe embalaže (tone na tono tržne proizvodnje)

Drugi ukrepi

Sprememba skupnega obsega tržne proizvodnje (tone)

Sprememba vrednosti enote tržne proizvodnje (EUR/kg)

Ocenjen vpliv na proizvodne stroške (EUR/kg)

Opombe: sklic za spremembe je obstoječe stanje na začetku izvajanja programa.

4.   ENOTNI KAZALNIKI VPLIVA

Opomba: Kazalnike vpliva se uradno sporoči, ko se vplivi presodijo.

| Ukrep | Splošni cilji | Kazalniki vpliva (meritev) |
| --- | --- | --- |
| Ukrepi za načrtovanje proizvodnje | Izboljšanje konkurenčnosti
  Poudarjanje prednosti članstva v organizaciji proizvajalcev | Ocenjena sprememba skupne vrednosti tržne proizvodnje (EUR)
  Sprememba skupnega števila proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani (14) zadevne OP/ZOP (število)
  Sprememba celotne površine za proizvodnjo sadja in zelenjave, ki jo obdelujejo člani zadevne OP/ZOP (ha) |
| Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov |
| Ukrepi za izboljšanje trženja |
| Raziskave in poskusna proizvodnja |
| Ukrepi usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in/ali ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja |
| Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz |
| Okoljski ukrepi | Ohranjanje in varstvo okolja: | |
| — | tla |

Ukrep

Splošni cilji

Kazalniki vpliva (meritev)

Ukrepi za načrtovanje proizvodnje

Izboljšanje konkurenčnosti

Poudarjanje prednosti članstva v organizaciji proizvajalcev

Ocenjena sprememba skupne vrednosti tržne proizvodnje (EUR)

Sprememba skupnega števila proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani (14) zadevne OP/ZOP (število)

Sprememba celotne površine za proizvodnjo sadja in zelenjave, ki jo obdelujejo člani zadevne OP/ZOP (ha)

Ukrepi za izboljšanje ali ohranjanje kakovosti proizvodov

Ukrepi za izboljšanje trženja

Raziskave in poskusna proizvodnja

Ukrepi usposabljanja (razen tistih v zvezi s preprečevanjem in upravljanjem kriz) in/ali ukrepi, namenjeni spodbujanju dostopa do storitev svetovanja

Ukrepi za preprečevanje in upravljanje kriz

Okoljski ukrepi

Ohranjanje in varstvo okolja:

—

tla

Ni določeno

| — | kakovost vode |
| --- | --- |

—

kakovost vode

Ocenjena sprememba skupne porabe mineralnih gnojil glede na vrsto gnojila (N in P2O3) (tone)

| — | trajnostna raba vodnih virov |
| --- | --- |

—

trajnostna raba vodnih virov

Ocenjena sprememba skupne porabe vode (m3)

| — | življenjski prostor in biološka raznovrstnost |
| --- | --- |

—

življenjski prostor in biološka raznovrstnost

Ni določeno

| — | pokrajina |
| --- | --- |

—

pokrajina

Ni določeno

| — | ublažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

—

ublažitev podnebnih sprememb

Ocenjena sprememba skupne porabe energije glede na vrsto energetskega vira ali goriva (litri/m3/kwh)

| — | zmanjšanje količine odpadkov |
| --- | --- |

—

zmanjšanje količine odpadkov

Ocenjena sprememba celotne količine nastalih odpadkov (tone)

Ocenjena sprememba uporabe embalaže (tone)

Drugi ukrepi

Izboljšanje konkurenčnosti

Poudarjanje prednosti članstva v organizaciji proizvajalcev

Ocenjena sprememba skupne vrednosti tržne proizvodnje (EUR)

Sprememba skupnega števila proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani (14) zadevne OP/ZOP (število)

Sprememba celotne površine za proizvodnjo sadja in zelenjave, ki jo obdelujejo člani zadevne OP/ZOP (ha)

Opombe: sklic za spremembe je obstoječe stanje na začetku izvajanja programa.

5.   ENOTNI TEMELJNI KAZALNIKI

Opomba: Temeljni kazalniki se uporabljajo pri analizi razmer na začetku programskega obdobja. Nekateri enotni temeljni kazalniki so pomembni le za posamezne operativne programe na ravni organizacij proizvajalcev (npr. obseg proizvodnje, tržene po manj kot 80 % povprečne cene, ki jo prejme OP/ZOP). Drugi enotni temeljni kazalniki so prav tako pomembni za nacionalne strategije na ravni držav članic (npr. skupna vrednost tržne proizvodnje).

Kot splošno pravilo velja, da se temeljni kazalniki izračunajo kot triletno povprečje. Če podatki niso na voljo, jih je treba izračunati vsaj s podatki, ki veljajo za eno leto.

| Cilji | Temeljni kazalniki glede na cilje |
| --- | --- |
| Kazalnik | Opredelitev (in meritev) |
| Splošni cilji |
| Izboljšanje konkurenčnosti | Skupna vrednost tržne proizvodnje | Skupna vrednost tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev (OP)/združenja OP (ZOP) (EUR) |
| Poudarjanje prednosti članstva v organizaciji proizvajalcev | Število proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani zadevne OP/ZOP | Število proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani (15) OP/ZOP |
| Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave članov zadevne OP/ZOP | Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, ki jo obdelujejo člani OP/ZOP (ha) |
| Ohranjanje in varstvo okolja | Ni določeno | |
| Posebni cilji |
| Spodbujanje koncentracije ponudbe | Celotni obseg tržne proizvodnje | Celotni obseg tržne proizvodnje OP/ZOP (tone) |
| Spodbujanje dajanja na trg proizvodov, ki so jih pridelali člani |
| Zagotavljanje, da se proizvodnja usklajuje s povpraševanjem glede kakovosti in količine | Obseg tržne proizvodnje, ki izpolnjuje zahteve posebne „sheme kakovosti“ (16) po glavnih vrstah zadevnih „shem kakovosti“ (tone) |
| Optimiziranje proizvodnih stroškov | Ni določeno | |
| Povečanje tržne vrednosti proizvodov | Povprečna vrednost enote tržne proizvodnje | Skupna vrednost tržne proizvodnje / Celotni obseg tržne proizvodnje (EUR/kg) |
| Stabilizacija cen proizvajalcev | Ni določeno | |
| Spodbujanje znanja in izboljšanje človeškega potenciala | Število ljudi, ki so vključeni v usposabljanje | Število ljudi, ki so zaključili program/dejavnost usposabljanja v zadnjih treh letih (število) |
| | Število gospodarstev, ki uporabljajo svetovalne storitve | Število gospodarstev, članov OP/ZOP, ki uporabljajo svetovalne storitve (število) |
| Razvijanje tehnične in gospodarske učinkovitosti ter spodbujanje inovacij | Ni določeno | |
| Posebni cilji na področju varstva okolja |
| Prispevanje k varstvu tal | Površina, na kateri obstaja nevarnost erozije tal in na kateri se izvajajo protierozijski ukrepi | Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri obstaja nevarnost erozije tal (17) in na kateri se izvajajo protierozijski ukrepi (ha) |
| Prispevanje k ohranjanju in izboljšanju kakovosti vode | Površina z manjšo uporabo / boljšim upravljanjem gnojil | Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave z manjšo uporabo / boljšim upravljanjem gnojil (ha) |
| Prispevanje k trajnostni rabi vodnih virov | Površina, na kateri se izvajajo ukrepi za varčevanje z vodo | Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri se izvajajo ukrepi za varčevanje z vodo (ha) |
| Prispevanje k varstvu življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti | Ekološka pridelava | Površina za ekološko pridelavo sadja in/ali zelenjave (ha) |
| Integrirana pridelava | Površina za integrirano pridelavo sadja in/ali zelenjave (ha) |
| Druge dejavnosti, ki prispevajo k varstvu življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti | Površina, na kateri se izvajajo druge dejavnosti, ki prispevajo k varstvu življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti (ha) |
| Prispevanje k ohranjanju pokrajine | Ni določeno | |
| Prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb – proizvodnja | Ogrevanje tople grede – energetska učinkovitost | Ocenjena letna poraba energije za ogrevanje toplih gred glede na vrsto energetskih virov (tone/litri/m3/kwh na tono tržne proizvodnje) |
| Prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb – prevoz
  Prispevanje k ohranjanju in izboljšanju kakovosti zraka – prevoz | Prevoz – energetska učinkovitost | Ocenjena letna poraba energije za namene notranjega prevoza (18) glede na vrsto goriva (litri/m3/kwh na tono tržne proizvodnje) |
| Zmanjšanje količine nastalih odpadkov | Ni določeno | |
| Opombe: OP pomeni organizacija pridelovalcev; ZOP pomeni združenje organizacij proizvajalcev; KZU pomeni kmetijsko zemljišče v uporabi. |

Cilji

Temeljni kazalniki glede na cilje

Kazalnik

Opredelitev (in meritev)

Splošni cilji

Izboljšanje konkurenčnosti

Skupna vrednost tržne proizvodnje

Skupna vrednost tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev (OP)/združenja OP (ZOP) (EUR)

Poudarjanje prednosti članstva v organizaciji proizvajalcev

Število proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani zadevne OP/ZOP

Število proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so dejavni člani (15) OP/ZOP

Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave članov zadevne OP/ZOP

Celotna površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, ki jo obdelujejo člani OP/ZOP (ha)

Ohranjanje in varstvo okolja

Ni določeno

Posebni cilji

Spodbujanje koncentracije ponudbe

Celotni obseg tržne proizvodnje

Celotni obseg tržne proizvodnje OP/ZOP (tone)

Spodbujanje dajanja na trg proizvodov, ki so jih pridelali člani

Zagotavljanje, da se proizvodnja usklajuje s povpraševanjem glede kakovosti in količine

Obseg tržne proizvodnje, ki izpolnjuje zahteve posebne „sheme kakovosti“ (16) po glavnih vrstah zadevnih „shem kakovosti“ (tone)

Optimiziranje proizvodnih stroškov

Ni določeno

Povečanje tržne vrednosti proizvodov

Povprečna vrednost enote tržne proizvodnje

Skupna vrednost tržne proizvodnje / Celotni obseg tržne proizvodnje (EUR/kg)

Stabilizacija cen proizvajalcev

Ni določeno

Spodbujanje znanja in izboljšanje človeškega potenciala

Število ljudi, ki so vključeni v usposabljanje

Število ljudi, ki so zaključili program/dejavnost usposabljanja v zadnjih treh letih (število)

Število gospodarstev, ki uporabljajo svetovalne storitve

Število gospodarstev, članov OP/ZOP, ki uporabljajo svetovalne storitve (število)

Razvijanje tehnične in gospodarske učinkovitosti ter spodbujanje inovacij

Ni določeno

Posebni cilji na področju varstva okolja

Prispevanje k varstvu tal

Površina, na kateri obstaja nevarnost erozije tal in na kateri se izvajajo protierozijski ukrepi

Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri obstaja nevarnost erozije tal (17) in na kateri se izvajajo protierozijski ukrepi (ha)

Prispevanje k ohranjanju in izboljšanju kakovosti vode

Površina z manjšo uporabo / boljšim upravljanjem gnojil

Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave z manjšo uporabo / boljšim upravljanjem gnojil (ha)

Prispevanje k trajnostni rabi vodnih virov

Površina, na kateri se izvajajo ukrepi za varčevanje z vodo

Površina za proizvodnjo sadja in zelenjave, na kateri se izvajajo ukrepi za varčevanje z vodo (ha)

Prispevanje k varstvu življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti

Ekološka pridelava

Površina za ekološko pridelavo sadja in/ali zelenjave (ha)

Integrirana pridelava

Površina za integrirano pridelavo sadja in/ali zelenjave (ha)

Druge dejavnosti, ki prispevajo k varstvu življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti

Površina, na kateri se izvajajo druge dejavnosti, ki prispevajo k varstvu življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti (ha)

Prispevanje k ohranjanju pokrajine

Ni določeno

Prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb – proizvodnja

Ogrevanje tople grede – energetska učinkovitost

Ocenjena letna poraba energije za ogrevanje toplih gred glede na vrsto energetskih virov (tone/litri/m3/kwh na tono tržne proizvodnje)

Prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb – prevoz

Prispevanje k ohranjanju in izboljšanju kakovosti zraka – prevoz

Prevoz – energetska učinkovitost

Ocenjena letna poraba energije za namene notranjega prevoza (18) glede na vrsto goriva (litri/m3/kwh na tono tržne proizvodnje)

Zmanjšanje količine nastalih odpadkov

Ni določeno

Opombe: OP pomeni organizacija pridelovalcev; ZOP pomeni združenje organizacij proizvajalcev; KZU pomeni kmetijsko zemljišče v uporabi.

---

(1)  Izpolni se le za leto, v katerem se naložba opravi.

(2)  Vsak dan promocijske kampanje se šteje kot en ukrep.

(3)  Le v primerih ukrepov, ki se nanašajo na poskusno proizvodnjo na površinah, ki pripadajo gospodarstvom članov.

(4)  Le v primerih ukrepov, ki se nanašajo na poskusno proizvodnjo na površinah, ki pripadajo gospodarstvom članov in/ali organizaciji proizvajalcev.

(5)  Ne glede na vir svetovanja (tj. prek svetovalnih storitev, ki jih razvije OP, ali zunanjih storitev) in vprašanje, ki ga zadeva nasvet.

(6)  Umik istega proizvoda s trga v različnih obdobjih leta in umik različnih proizvodov s trga štejeta za različna ukrepa. Vsak umik določenega proizvoda s trga šteje za en ukrep.

(7)  Zeleno obiranje ali opustitev spravila različnih proizvodov štejeta za različna ukrepa. Zeleno obiranje ali opustitev spravila istega proizvoda šteje za en ukrep. ne glede na število dni, ko ukrep traja, število sodelujočih in število zadevnih površin ali hektarov.

(8)  Ukrepi v zvezi z ustanavljanjem različnih vzajemnih skladov se štejejo kot različni ukrepi.

(9)  Vključno z neproduktivnimi naložbami, povezanimi z uresničevanjem obveznosti, sprejetih v okviru okoljskih ukrepov.

(10)  Vključno z drugimi oblikami pridobitve osnovnih sredstev, povezanimi z uresničevanjem obveznosti, sprejetih v okviru okoljskih ukrepov.

(11)  Zahteve glede kakovosti so sestavljene iz veliko podrobnih obveznosti v zvezi z metodami proizvodnje: (a) upoštevanje teh obveznosti preveri neodvisen inšpekcijski organ in (b) te obveznosti ustvarijo končni proizvod, katerega kakovost (i) znatno presega običajne tržne standarde v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem rastlin ali okoljske standarde ter (ii) se odziva na sedanje in predvidljive tržne priložnosti. Predlaga se, da glavne vrste „shem kakovosti“ zajemajo: (a) potrjeno ekološko pridelavo; (b) zaščitene geografske označbe in označbe porekla, (c) potrjeno integrirano pridelavo, (d) potrjene zasebne sheme kakovosti proizvodov.

(12)  Vključno z neproduktivnimi naložbami, povezanimi z uresničevanjem obveznosti, sprejetih v okviru okoljskih ukrepov.

(13)  Vključno z drugimi oblikami pridobitve osnovnih sredstev, povezanimi z uresničevanjem obveznosti, sprejetih v okviru okoljskih ukrepov.

(14)  Dejavni člani so člani, ki OP/ZOP zagotavljajo proizvode.

(15)  Dejavni člani so člani, ki OP/ZOP zagotavljajo proizvode.

(16)  Zahteve glede kakovosti so sestavljene iz veliko podrobnih obveznosti v zvezi z metodami proizvodnje: (a) upoštevanje teh obveznosti preveri neodvisen inšpekcijski organ in (b) te obveznosti ustvarijo končni proizvod, katerega kakovost (i) znatno presega običajne tržne standarde v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem rastlin ali okoljske standarde ter (ii) se odziva na sedanje in predvidljive tržne priložnosti. Glavne vrste „shem kakovosti“ zajemajo: (a) potrjeno ekološko pridelavo; (b) zaščitene geografske označbe in označbe porekla, (c) potrjeno integrirano pridelavo, (d) potrjene zasebne sheme kakovosti proizvodov.

(17)  „Nevarnost erozije tal“ pomeni kakršno koli strmo površino z več kot 10-odstotnim nagibom ne glede na to, ali se na njej izvajajo protierozijski ukrepi ali ne (npr. talna odeja, kolobarjenje itd.). Če so na voljo ustrezne informacije, lahko države članice namesto tega uporabljajo naslednjo opredelitev: „Nevarnost erozije tal“ pomeni vsako površino z predvideno izgubo prsti, ki presega stopnjo naravnega nastajanja prsti, ne glede na to, ali se na njej izvajajo protierozijski ukrepi ali ne (npr. talna odeja ali kolobarjenje).

(18)  Notranji prevoz se nanaša na prevoz proizvodov z gospodarstev članov za dostavo OP/ZOP.

---

PRILOGA IX

SEZNAM UKREPOV IN IZDATKOV, KI NISO UPRAVIČENI V SKLADU Z OPERATIVNIMI PROGRAMI IZ ČLENA 60(1)

| 1. | Splošni proizvodni stroški in zlasti fitofarmacevtska sredstva, vključno z integriranimi kontrolnimi materiali, gnojili in drugimi surovinami; stroški pakiranja, stroški skladiščenja, tudi kot del novih postopkov, stroški embaliranja; stroški zbiranja ali prevoza (notranjega in zunanjega); obratovalni stroški (zlasti električne energije, goriva in vzdrževanja), razen:






  — | posebnih stroškov ukrepov za izboljšanje kakovosti. V vseh primerih so neupravičeni stroški za (tudi potrjen) micelij, semena in netrajnice; |
| --- | --- | --- |

1.

Splošni proizvodni stroški in zlasti fitofarmacevtska sredstva, vključno z integriranimi kontrolnimi materiali, gnojili in drugimi surovinami; stroški pakiranja, stroški skladiščenja, tudi kot del novih postopkov, stroški embaliranja; stroški zbiranja ali prevoza (notranjega in zunanjega); obratovalni stroški (zlasti električne energije, goriva in vzdrževanja), razen:

—

posebnih stroškov ukrepov za izboljšanje kakovosti. V vseh primerih so neupravičeni stroški za (tudi potrjen) micelij, semena in netrajnice;

| — | posebnih stroškov za biološka fitofarmacevtska sredstva (kot so feromoni in plenilci), ne glede na to, ali se uporabljajo pri ekološki, integrirani ali konvencionalni pridelavi; |
| --- | --- |

—

posebnih stroškov za biološka fitofarmacevtska sredstva (kot so feromoni in plenilci), ne glede na to, ali se uporabljajo pri ekološki, integrirani ali konvencionalni pridelavi;

| — | posebnih stroškov prevoza, razvrščanja in pakiranja za prosto razdelitev iz členov 81 in 82; |
| --- | --- |

—

posebnih stroškov prevoza, razvrščanja in pakiranja za prosto razdelitev iz členov 81 in 82;

| — | posebnih stroškov za okoljske ukrepe, vključno s stroški okoljskega upravljanja embalaže; |
| --- | --- |

—

posebnih stroškov za okoljske ukrepe, vključno s stroški okoljskega upravljanja embalaže;

| — | posebnih stroškov organske, integrirane ali poskusne pridelave, vključno s posebnimi stroški za organsko seme in sadike. Pristojni organ države članice določi merila za izpolnjevanje pogojev za poskusno proizvodnjo, pri čemer upošteva, kako nov je postopek ali zamisel in z njima povezano tveganje; |
| --- | --- |

—

posebnih stroškov organske, integrirane ali poskusne pridelave, vključno s posebnimi stroški za organsko seme in sadike. Pristojni organ države članice določi merila za izpolnjevanje pogojev za poskusno proizvodnjo, pri čemer upošteva, kako nov je postopek ali zamisel in z njima povezano tveganje;

| — | posebnih stroškov za zagotavljanje spremljanja skladnosti s standardi iz naslova II te uredbe, pravili zdravstvenega varstva rastlin in najvišjo mejno vrednostjo ostankov. |
| --- | --- |

—

posebnih stroškov za zagotavljanje spremljanja skladnosti s standardi iz naslova II te uredbe, pravili zdravstvenega varstva rastlin in najvišjo mejno vrednostjo ostankov.

Posebni stroški pomenijo dodatne stroške, ki se izračunajo kot razlika med konvencionalnimi stroški in dejansko nastalimi stroški.

Države članice lahko za izračun dodatnih stroškov v primerjavi s konvencionalnimi stroški za vsako kategorijo navedenih upravičenih posebnih stroškov primerno utemeljeno določijo standardne pavšalne zneske.

| 2. | Upravni stroški in stroški dela, razen izdatkov v zvezi z izvajanjem operativnih skladov in programov, ki vključujejo:






  (a) | režijske stroške, ki se nanašajo posebej na operativni sklad ali operativni program, vključno s stroški upravljanja in dela, poročili in ocenjevalnimi študijami, ter stroške vodenja knjigovodstva za plačilo pavšalnega zneska, ki v skladu s členom 64 znaša 2 % odobrenih operativnih sredstev in do največ 180 000 EUR, kar zajema prispevek EU in prispevek organizacij proizvajalcev.
  V primeru operativnih programov, ki jih predložijo priznana združenja organizacij proizvajalcev, se režijski stroški izračunajo s seštevanjem režijskih stroškov posameznih organizacij proizvajalcev, kot je določeno v prvem odstavku, a se omejijo na največ 1 250 000 EUR na združenje organizacij proizvajalcev.
  Države članice lahko omejijo financiranje glede na dejanske stroške, pri čemer morajo določiti upravičene stroške; |
| --- | --- | --- |

2.

Upravni stroški in stroški dela, razen izdatkov v zvezi z izvajanjem operativnih skladov in programov, ki vključujejo:

(a)

režijske stroške, ki se nanašajo posebej na operativni sklad ali operativni program, vključno s stroški upravljanja in dela, poročili in ocenjevalnimi študijami, ter stroške vodenja knjigovodstva za plačilo pavšalnega zneska, ki v skladu s členom 64 znaša 2 % odobrenih operativnih sredstev in do največ 180 000 EUR, kar zajema prispevek EU in prispevek organizacij proizvajalcev.

V primeru operativnih programov, ki jih predložijo priznana združenja organizacij proizvajalcev, se režijski stroški izračunajo s seštevanjem režijskih stroškov posameznih organizacij proizvajalcev, kot je določeno v prvem odstavku, a se omejijo na največ 1 250 000 EUR na združenje organizacij proizvajalcev.

Države članice lahko omejijo financiranje glede na dejanske stroške, pri čemer morajo določiti upravičene stroške;

| (b) | stroške dela (vključno s stroški, povezanimi s plačami, če jih mora neposredno nositi organizacija proizvajalcev, združenje organizacij proizvajalcev ali odvisne družbe iz člena 50(9)), ki so posledica ukrepov:






  (i) | za izboljšanje ali ohranjanje visoke ravni kakovosti ali varstva okolja, |
| --- | --- | --- |

(b)

stroške dela (vključno s stroški, povezanimi s plačami, če jih mora neposredno nositi organizacija proizvajalcev, združenje organizacij proizvajalcev ali odvisne družbe iz člena 50(9)), ki so posledica ukrepov:

(i)

za izboljšanje ali ohranjanje visoke ravni kakovosti ali varstva okolja,

| (ii) | za izboljšanje ravni trženja. |
| --- | --- |

(ii)

za izboljšanje ravni trženja.

Izvajanje teh ukrepov vključuje zlasti sodelovanje usposobljenega osebja. V takšnih primerih organizacija proizvajalcev vključi svoje lastne zaposlene ali člane proizvajalce, pri čemer se dejansko opravljene delovne ure dokumentirajo.

Če želi država članica zagotoviti drugo možnost namesto omejevanja financiranja na dejanske stroške za vse navedene upravičene stroške dela, predhodno in na primerno utemeljen način določi standardne pavšalne zneske do največ 20 % odobrenega operativnega sklada. Ta odstotek se lahko poveča v ustrezno utemeljenih primerih.

Da bi lahko zahtevale navedene standardne pavšalne zneske, organizacije proizvajalcev predložijo državam članicam zadovoljive dokaze o izvajanju ukrepov;

| (c) | pravne in upravne stroške združevanja organizacij proizvajalcev ali njihovih prevzemov ter tudi pravne in upravne stroške v zvezi z ustanovitvijo nadnacionalnih organizacij proizvajalcev ali nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev; študije izvedljivosti in predloge, ki so jih za ta namen naročile organizacije proizvajalcev. |
| --- | --- |

(c)

pravne in upravne stroške združevanja organizacij proizvajalcev ali njihovih prevzemov ter tudi pravne in upravne stroške v zvezi z ustanovitvijo nadnacionalnih organizacij proizvajalcev ali nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev; študije izvedljivosti in predloge, ki so jih za ta namen naročile organizacije proizvajalcev.

| 3. | Dodatki k dohodkom ali cenam, razen dodatkov za preprečevanje in upravljanje kriz. |
| --- | --- |

3.

Dodatki k dohodkom ali cenam, razen dodatkov za preprečevanje in upravljanje kriz.

| 4. | Stroški zavarovanja razen ukrepov za zavarovanje pridelkov iz oddelka 6 poglavja III naslova III. |
| --- | --- |

4.

Stroški zavarovanja razen ukrepov za zavarovanje pridelkov iz oddelka 6 poglavja III naslova III.

| 5. | Vračilo posojil, najetih za dejavnosti, ki so bile opravljene pred začetkom izvajanja operativnega programa, razen tistih iz členov 48(4), 49(3) in 74. |
| --- | --- |

5.

Vračilo posojil, najetih za dejavnosti, ki so bile opravljene pred začetkom izvajanja operativnega programa, razen tistih iz členov 48(4), 49(3) in 74.

| 6. | Nakup zemljišča (katerega znesek presega 10 % vseh upravičenih izdatkov pri zadevni dejavnosti), ki ni zazidljivo, razen če je nakup nujen za izvedbo naložbe, ki je vključena v operativni program; v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih se lahko za dejavnosti v zvezi z varstvom okolja določijo višji odstotki. |
| --- | --- |

6.

Nakup zemljišča (katerega znesek presega 10 % vseh upravičenih izdatkov pri zadevni dejavnosti), ki ni zazidljivo, razen če je nakup nujen za izvedbo naložbe, ki je vključena v operativni program; v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih se lahko za dejavnosti v zvezi z varstvom okolja določijo višji odstotki.

| 7. | Stroški sejnin in programov usposabljanja, razen če so povezani z operativnim programom, vključno z dnevnicami, stroški prevoza in nastanitve, po potrebi na podlagi pavšalnega zneska. |
| --- | --- |

7.

Stroški sejnin in programov usposabljanja, razen če so povezani z operativnim programom, vključno z dnevnicami, stroški prevoza in nastanitve, po potrebi na podlagi pavšalnega zneska.

| 8. | Dejavnosti ali stroški, ki se nanašajo na količine, ki so jih proizvedli člani organizacije proizvajalcev zunaj Unije. |
| --- | --- |

8.

Dejavnosti ali stroški, ki se nanašajo na količine, ki so jih proizvedli člani organizacije proizvajalcev zunaj Unije.

| 9. | Dejavnosti, ki bi lahko izkrivile konkurenco v drugih gospodarskih dejavnostih organizacije proizvajalcev. |
| --- | --- |

9.

Dejavnosti, ki bi lahko izkrivile konkurenco v drugih gospodarskih dejavnostih organizacije proizvajalcev.

| 10. | Rabljena oprema, ki je bila kupljena ob podpori Unije ali nacionalni podpori v prejšnjih sedmih letih. |
| --- | --- |

10.

Rabljena oprema, ki je bila kupljena ob podpori Unije ali nacionalni podpori v prejšnjih sedmih letih.

| 11. | Naložbe v prevozna sredstva, ki naj bi se uporabljala pri trženju ali distribuciji s strani organizacije proizvajalcev, razen:






  (a) | naložb v notranja prevozna sredstva; ob nakupu organizacija proizvajalcev ustrezno zagotovi zadevni državi članici, da bodo naložbe uporabljene samo za notranji prevoz; |
| --- | --- | --- |

11.

Naložbe v prevozna sredstva, ki naj bi se uporabljala pri trženju ali distribuciji s strani organizacije proizvajalcev, razen:

(a)

naložb v notranja prevozna sredstva; ob nakupu organizacija proizvajalcev ustrezno zagotovi zadevni državi članici, da bodo naložbe uporabljene samo za notranji prevoz;

| (b) | dodatnih zmogljivosti prevoznih sredstev, ki se nanašajo na prevoz v hladilnikih ali pod kontrolirano atmosfero. |
| --- | --- |

(b)

dodatnih zmogljivosti prevoznih sredstev, ki se nanašajo na prevoz v hladilnikih ali pod kontrolirano atmosfero.

| 12. | Najem, razen ko je po mnenju države članice kot druga možnost nakupa zadovoljivo ekonomsko upravičen. |
| --- | --- |

12.

Najem, razen ko je po mnenju države članice kot druga možnost nakupa zadovoljivo ekonomsko upravičen.

| 13. | Tekoči obratovalni stroški predmetov najema. |
| --- | --- |

13.

Tekoči obratovalni stroški predmetov najema.

| 14. | Odhodki v zvezi z zakupnimi pogodbami (davki, obresti, stroški zavarovanja itd.) in tekoči obratovalni stroški, razen:






  (a) | zakupa samega v okviru omejitev neto tržne vrednosti predmeta in pod pogoji, navedenimi v točki (b) prvega pododstavka člena 55(1) Uredbe (ES) št. 1974/2006; |
| --- | --- | --- |

14.

Odhodki v zvezi z zakupnimi pogodbami (davki, obresti, stroški zavarovanja itd.) in tekoči obratovalni stroški, razen:

(a)

zakupa samega v okviru omejitev neto tržne vrednosti predmeta in pod pogoji, navedenimi v točki (b) prvega pododstavka člena 55(1) Uredbe (ES) št. 1974/2006;

| (b) | zakupa rabljene oprema, za katero ni bila dodeljena podpora Unije ali nacionalna podpora v prejšnjih sedmih letih. |
| --- | --- |

(b)

zakupa rabljene oprema, za katero ni bila dodeljena podpora Unije ali nacionalna podpora v prejšnjih sedmih letih.

| 15. | Promocija posameznih trgovskih označb ali označb, ki vsebujejo zemljepisne reference, razen:






  — | blagovnih/trgovskih znamk organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev in odvisnih družb v primerih iz člena 50(9); |
| --- | --- | --- |

15.

Promocija posameznih trgovskih označb ali označb, ki vsebujejo zemljepisne reference, razen:

—

blagovnih/trgovskih znamk organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev in odvisnih družb v primerih iz člena 50(9);

| — | splošne promocije in pospeševanja oznak kakovosti; |
| --- | --- |

—

splošne promocije in pospeševanja oznak kakovosti;

| — | stroškov tiska na embalaži ali oznakah za namene promocije v okviru zgornjih dveh alinej, pod pogojem je to vključeno v operativni program. |
| --- | --- |

—

stroškov tiska na embalaži ali oznakah za namene promocije v okviru zgornjih dveh alinej, pod pogojem je to vključeno v operativni program.

Zemljepisna imena so dovoljena le:

| (a) | če pomenijo zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) ali |
| --- | --- |

(a)

če pomenijo zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) ali

| (b) | če so v vseh primerih, v katerih se določba iz točke (a) ne uporablja, ta zemljepisna imena drugotnega pomena za osnovno sporočilo. |
| --- | --- |

(b)

če so v vseh primerih, v katerih se določba iz točke (a) ne uporablja, ta zemljepisna imena drugotnega pomena za osnovno sporočilo.

Promocijsko gradivo za splošno promocijo in pospeševanje oznak kakovosti se opremi s simbolom Evropske unije (le v primeru vizualnih medijev) in vsebuje naslednjo legendo: „Akcija, financirana s pomočjo Evropske unije“. Organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in odvisne družbe iz primerov iz člena 50(9) pri promociji svojih blagovnih/trgovskih znamk ne uporabljajo simbola Evropske unije.

| 16. | Odstopanje pogodbenih del drugim zunanjim izvajalcem ali zunanje izvajanje v zvezi z dejavnostmi ali izdatki, ki niso upravičeni, s tega seznama. |
| --- | --- |

16.

Odstopanje pogodbenih del drugim zunanjim izvajalcem ali zunanje izvajanje v zvezi z dejavnostmi ali izdatki, ki niso upravičeni, s tega seznama.

| 17. | DDV, razen nepovratni DDV v skladu s členom 71(3)(a) Uredbe (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

17.

DDV, razen nepovratni DDV v skladu s členom 71(3)(a) Uredbe (ES) št. 1698/2005.

| 18. | Kakršni koli nacionalni ali regionalni davki ali fiskalne dajatve. |
| --- | --- |

18.

Kakršni koli nacionalni ali regionalni davki ali fiskalne dajatve.

| 19. | Obresti za dolgove, razen če je prispevek v obliki, ki ni nepovratna pomoč. |
| --- | --- |

19.

Obresti za dolgove, razen če je prispevek v obliki, ki ni nepovratna pomoč.

| 20. | Nakup nepremičnin, ki so bile kupljene ob podpori Unije ali nacionalni podpori v prejšnjih desetih letih. |
| --- | --- |

20.

Nakup nepremičnin, ki so bile kupljene ob podpori Unije ali nacionalni podpori v prejšnjih desetih letih.

| 21. | Naložbe v delnice družb, če naložba pomeni finančno naložbo, razen naložb, ki neposredno prispevajo k uresničitvi ciljev operativnega programa. |
| --- | --- |

21.

Naložbe v delnice družb, če naložba pomeni finančno naložbo, razen naložb, ki neposredno prispevajo k uresničitvi ciljev operativnega programa.

| 22. | Stroški, ki jih imajo druge strani razen organizacij proizvajalcev oziroma njihovih članov in združenj organizacij proizvajalcev oziroma njihovih članov proizvajalcev ali odvisnih družb v primerih iz člena 50(9). |
| --- | --- |

22.

Stroški, ki jih imajo druge strani razen organizacij proizvajalcev oziroma njihovih članov in združenj organizacij proizvajalcev oziroma njihovih članov proizvajalcev ali odvisnih družb v primerih iz člena 50(9).

| 23. | Naložbe ali podobne vrste dejavnosti razen za gospodarstva in/ali prostore organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev ali njihovih članov proizvajalcev ali odvisnih družb v primerih iz člena 50(9). |
| --- | --- |

23.

Naložbe ali podobne vrste dejavnosti razen za gospodarstva in/ali prostore organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev ali njihovih članov proizvajalcev ali odvisnih družb v primerih iz člena 50(9).

| 24. | Ukrepi, ki jih organizacija proizvajalcev da v izvajanje podizvajalcem zunaj Unije. |
| --- | --- |

24.

Ukrepi, ki jih organizacija proizvajalcev da v izvajanje podizvajalcem zunaj Unije.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

PRILOGA X

MINIMALNE ZAHTEVE ZA UMIK PROIZVODOV IZ ČLENA 76(2)

| 1. | Proizvodi morajo biti:






  — | celi, |
| --- | --- | --- |

1.

Proizvodi morajo biti:

—

celi,

| — | zdravi; proizvodi, ki so gnili ali poškodovani, tako da niso primerni za uživanje, se izključijo, |
| --- | --- |

—

zdravi; proizvodi, ki so gnili ali poškodovani, tako da niso primerni za uživanje, se izključijo,

| — | čisti, praktično brez kakršne koli vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čisti, praktično brez kakršne koli vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev ali poškodb, ki jih povzročajo škodljivci, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev ali poškodb, ki jih povzročajo škodljivci,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

| 2. | Proizvodi morajo biti dovolj razviti in zreli, pri čemer se upošteva vrsta proizvoda. |
| --- | --- |

2.

Proizvodi morajo biti dovolj razviti in zreli, pri čemer se upošteva vrsta proizvoda.

| 3. | Proizvodi morajo biti značilni za sorto in/ali komercialni tip. |
| --- | --- |

3.

Proizvodi morajo biti značilni za sorto in/ali komercialni tip.

---

PRILOGA XI

NAJVIŠJI ZNESKI PODPORE ZA PROIZVODE, UMAKNJENE S TRGA, IZ ČLENA 79(1)

| Proizvod | Najvišja podpora (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Cvetača | 10,52 |
| Paradižniki | 7,25 |
| Jabolka | 13,22 |
| Grozdje | 12,03 |
| Marelice | 21,26 |
| Nektarine | 19,56 |
| Breskve | 16,49 |
| Hruške | 12,59 |
| Jajčevci | 5,96 |
| Melone | 6,00 |
| Lubenice | 6,00 |
| Pomaranče | 21,00 |
| Mandarine | 19,50 |
| Klementine | 19,50 |
| Satsuma | 19,50 |
| Limone | 19,50 |

Proizvod

Najvišja podpora (EUR/100 kg)

Cvetača

10,52

Paradižniki

7,25

Jabolka

13,22

Grozdje

12,03

Marelice

21,26

Nektarine

19,56

Breskve

16,49

Hruške

12,59

Jajčevci

5,96

Melone

6,00

Lubenice

6,00

Pomaranče

21,00

Mandarine

19,50

Klementine

19,50

Satsuma

19,50

Limone

19,50

---

PRILOGA XII

STROŠKI PREVOZA ZA PROSTO RAZDELITEV IZ ČLENA 81(1)

| Razdalja med krajem umika in krajem dostave | Stroški prevoza (EUR/tono) (1) |
| --- | --- |
| Manj kot 25 km | 18,2 |
| Od 25 km do 200 km | 41,4 |
| Od 200 km do 350 km | 54,3 |
| Od 350 km do 500 km | 72,6 |
| Od 500 km do 750 km | 95,3 |
| 750 km ali več | 108,3 |

Razdalja med krajem umika in krajem dostave

Stroški prevoza (EUR/tono) (1)

Manj kot 25 km

18,2

Od 25 km do 200 km

41,4

Od 200 km do 350 km

54,3

Od 350 km do 500 km

72,6

Od 500 km do 750 km

95,3

750 km ali več

108,3

---

(1)  Dodatek za prevoz zamrznjenih proizvodov: 8,5 EUR/tono.

---

PRILOGA XIII

DEL A

STROŠKI SORTIRANJA IN PAKIRANJA IZ ČLENA 82(1)

| Proizvod | Stroški sortiranja in pakiranja (EUR/tono) |
| --- | --- |
| Jabolka | 187,7 |
| Hruške | 159,6 |
| Pomaranče | 240,8 |
| Klementine | 296,6 |
| Breskve | 175,1 |
| Nektarine | 205,8 |
| Lubenice | 167,0 |
| Cvetača | 169,1 |
| Drugi proizvodi | 201,1 |

Proizvod

Stroški sortiranja in pakiranja (EUR/tono)

Jabolka

187,7

Hruške

159,6

Pomaranče

240,8

Klementine

296,6

Breskve

175,1

Nektarine

205,8

Lubenice

167,0

Cvetača

169,1

Drugi proizvodi

201,1

DEL B

IZJAVA ZA PAKIRANJE PROIZVODOV IZ ČLENA 82(2)

| — | Продукт, предназначен за безплатна дистрибуция (Регламент за изпълнение (ЕC) No ) |
| --- | --- |

—

Продукт, предназначен за безплатна дистрибуция (Регламент за изпълнение (ЕC) No )

| — | Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento de ejecución (UE) no ] |
| --- | --- |

—

Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento de ejecución (UE) no ]

| — | Produkt určený k bezplatné distribuci [prováděcí nařízení (EU) č. ] |
| --- | --- |

—

Produkt určený k bezplatné distribuci [prováděcí nařízení (EU) č. ]

| — | Produkt til gratis uddeling (gennemførelsesforordning (EU) nr. ) |
| --- | --- |

—

Produkt til gratis uddeling (gennemførelsesforordning (EU) nr. )

| — | Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (Durchführungsverordnung (EU) Nr. ) |
| --- | --- |

—

Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (Durchführungsverordnung (EU) Nr. )

| — | Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [rakendusmäärus (EL) nr ] |
| --- | --- |

—

Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [rakendusmäärus (EL) nr ]

| — | Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [εκτελεστικός κανονισμός (ΕE) αριθ. ] |
| --- | --- |

—

Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [εκτελεστικός κανονισμός (ΕE) αριθ. ]

| — | Product for free distribution (Implementing Regulation (EU) No ) |
| --- | --- |

—

Product for free distribution (Implementing Regulation (EU) No )

| — | Produit destiné à la distribution gratuite [règlement d’exécution (UE) no ] |
| --- | --- |

—

Produit destiné à la distribution gratuite [règlement d’exécution (UE) no ]

| — | Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento di esecuzione (UE) n. ] |
| --- | --- |

—

Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento di esecuzione (UE) n. ]

| — | Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Īstenošanas regula (ES) Nr. ] |
| --- | --- |

—

Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Īstenošanas regula (ES) Nr. ]

| — | Nemokamai platinamas produktas [Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. ] |
| --- | --- |

—

Nemokamai platinamas produktas [Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. ]

| — | Ingyenes szétosztásra szánt termék (/EU végrehajtási rendelet) |
| --- | --- |

—

Ingyenes szétosztásra szánt termék (/EU végrehajtási rendelet)

| — | Prodott destinat għad-distribuzzjoni bla ħlas [Regolament ta’ implimentazzjoni (UE) nru. ] |
| --- | --- |

—

Prodott destinat għad-distribuzzjoni bla ħlas [Regolament ta’ implimentazzjoni (UE) nru. ]

| — | Voor gratis uitreiking bestemd product (Uitvoeringserordening (EU) nr. ) |
| --- | --- |

—

Voor gratis uitreiking bestemd product (Uitvoeringserordening (EU) nr. )

| — | Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr ] |
| --- | --- |

—

Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr ]

| — | Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento de execução (UE) n.o ] |
| --- | --- |

—

Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento de execução (UE) n.o ]

| — | Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. ] |
| --- | --- |

—

Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. ]

| — | Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [vykonávacie nariadenie (EÚ) č. ] |
| --- | --- |

—

Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [vykonávacie nariadenie (EÚ) č. ]

| — | Proizvod, namenjen za prosto razdelitev [Izvedbena uredba (EU) št. ] |
| --- | --- |

—

Proizvod, namenjen za prosto razdelitev [Izvedbena uredba (EU) št. ]

| — | Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o ) |
| --- | --- |

—

Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (täytäntöönpanoasetus (EU) N:o )

| — | Produkt för gratisutdelning (genomförandeförordning (EU) nr ) |
| --- | --- |

—

Produkt för gratisutdelning (genomförandeförordning (EU) nr )

---

PRILOGA XIV

Podatki, ki morajo biti vključeni v letno poročilo držav članic, kot določa člen 97(b)

Vsi podatki zadevajo leto, o katerem se poroča. Vključujejo podatke o izdatkih, plačanih po koncu leta, o katerem se poroča. Zajemajo podatke o opravljenih pregledih in uporabljenih sankcijah v zadevnem letu, vključno s pregledi in sankcijami, opravljenimi ali uporabljenimi po tem letu. Podatki (ki se med letom spreminjajo) veljajo dne 31. decembra leta, o katerem se poroča.

DEL A —   PODATKI ZA UPRAVLJANJE TRGA

1.   Upravne informacije

| (a) | Nacionalna zakonodaja, sprejeta za izvajanje oddelka IVa poglavja IV naslova I in oddelka IA poglavja II naslova II dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007, vključno z nacionalno strategijo za trajnostne operativne programe, ki se uporablja za operativne programe, ki se izvajajo v letu, o katerem se poroča. |
| --- | --- |

(a)

Nacionalna zakonodaja, sprejeta za izvajanje oddelka IVa poglavja IV naslova I in oddelka IA poglavja II naslova II dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007, vključno z nacionalno strategijo za trajnostne operativne programe, ki se uporablja za operativne programe, ki se izvajajo v letu, o katerem se poroča.

| (b) | Kontaktna točka držav članic za uradna obvestila. |
| --- | --- |

(b)

Kontaktna točka držav članic za uradna obvestila.

| (c) | Informacije o organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev:






  — | številčna oznaka; |
| --- | --- | --- |

(c)

Informacije o organizacijah proizvajalcev, združenjih organizacij proizvajalcev in skupin proizvajalcev:

—

številčna oznaka;

| — | ime in kontaktni podatki; |
| --- | --- |

—

ime in kontaktni podatki;

| — | datum priznanja (predhodnega priznanja pri skupinah proizvajalcev); |
| --- | --- |

—

datum priznanja (predhodnega priznanja pri skupinah proizvajalcev);

| — | vse vključene pravne osebe ali jasno opredeljeni deli pravnih oseb in vse vključene odvisne družbe; |
| --- | --- |

—

vse vključene pravne osebe ali jasno opredeljeni deli pravnih oseb in vse vključene odvisne družbe;

| — | število članov (porazdeljeno med proizvajalce in člane, ki niso proizvajalci) in spremembe članstva med letom; |
| --- | --- |

—

število članov (porazdeljeno med proizvajalce in člane, ki niso proizvajalci) in spremembe članstva med letom;

| — | površina za proizvodnjo sadja in zelenjave (skupaj in po posameznih glavnih pridelkih), seznam proizvodov in opis prodanih končnih proizvodov (s podatkom o njihovi vrednosti in količini v skladu z glavnimi viri) ter glavni namembni kraji glede na vrednost (z natančnimi podatki v zvezi s proizvodi za trg svežih proizvodov, proizvodi za predelavo ter proizvodi, ki so bili umaknjeni s trga); |
| --- | --- |

—

površina za proizvodnjo sadja in zelenjave (skupaj in po posameznih glavnih pridelkih), seznam proizvodov in opis prodanih končnih proizvodov (s podatkom o njihovi vrednosti in količini v skladu z glavnimi viri) ter glavni namembni kraji glede na vrednost (z natančnimi podatki v zvezi s proizvodi za trg svežih proizvodov, proizvodi za predelavo ter proizvodi, ki so bili umaknjeni s trga);

| — | spremembe v strukturi med letom, zlasti na novo priznani ali ustanovljeni organi, odvzem ali zadržanje priznanj in združitve z datumi teh dogodkov. |
| --- | --- |

—

spremembe v strukturi med letom, zlasti na novo priznani ali ustanovljeni organi, odvzem ali zadržanje priznanj in združitve z datumi teh dogodkov.

| (d) | Informacije o medsektorskih organizacijah:






  — | ime organizacije in kontaktni podatki; |
| --- | --- | --- |

(d)

Informacije o medsektorskih organizacijah:

—

ime organizacije in kontaktni podatki;

| — | datum priznanja; |
| --- | --- |

—

datum priznanja;

| — | seznam proizvodov. |
| --- | --- |

—

seznam proizvodov.

2.   Informacije o izdatkih

| (a) | Organizacije proizvajalcev. Finančni podatki upravičenca (organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev):






  — | operativni sklad: skupni znesek, prispevki Unije, držav članic (nacionalna pomoč) ter organizacije proizvajalcev in njenih članov; |
| --- | --- | --- |

(a)

Organizacije proizvajalcev. Finančni podatki upravičenca (organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev):

—

operativni sklad: skupni znesek, prispevki Unije, držav članic (nacionalna pomoč) ter organizacije proizvajalcev in njenih članov;

| — | opis ravni finančne pomoči Unije v skladu s členom 103d Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

—

opis ravni finančne pomoči Unije v skladu s členom 103d Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| — | finančni podatki operativnega programa, razdeljeni glede na organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

—

finančni podatki operativnega programa, razdeljeni glede na organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev;

| — | vrednost tržne proizvodnje: celotna in porazdeljena na različne pravne subjekte, ki so vključeni v organizacijo proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

—

vrednost tržne proizvodnje: celotna in porazdeljena na različne pravne subjekte, ki so vključeni v organizacijo proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev;

| — | izdatki operativnega programa, razdeljeni po ukrepih in vrstah dejavnosti, izbranih za podporo; |
| --- | --- |

—

izdatki operativnega programa, razdeljeni po ukrepih in vrstah dejavnosti, izbranih za podporo;

| — | informacije o količini umaknjenih proizvodov, razdeljene glede na proizvode in mesece ter glede na celotne količine, umaknjene s trga, in količine, ki se prosto razdeljujejo, izražene v tonah; |
| --- | --- |

—

informacije o količini umaknjenih proizvodov, razdeljene glede na proizvode in mesece ter glede na celotne količine, umaknjene s trga, in količine, ki se prosto razdeljujejo, izražene v tonah;

| — | seznam odobrenih organov za namene člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

—

seznam odobrenih organov za namene člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (b) | Skupine proizvajalcev. Finančni podatki upravičenca:






  — | skupni znesek, prispevki Unije, držav članic ter skupine proizvajalcev in njenih članov; |
| --- | --- | --- |

(b)

Skupine proizvajalcev. Finančni podatki upravičenca:

—

skupni znesek, prispevki Unije, držav članic ter skupine proizvajalcev in njenih članov;

| — | prispevek držav članic z vmesnim seštevkom za skupine proizvajalcev v prvem, drugem, tretjem, četrtem in petem letu prehodnega obdobja; |
| --- | --- |

—

prispevek držav članic z vmesnim seštevkom za skupine proizvajalcev v prvem, drugem, tretjem, četrtem in petem letu prehodnega obdobja;

| — | izdatki za naložbe, potrebne za pridobitev priznanja v skladu s členom 103a(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007, razdeljeni glede na prispevek Unije, države članice in skupine proizvajalcev; |
| --- | --- |

—

izdatki za naložbe, potrebne za pridobitev priznanja v skladu s členom 103a(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007, razdeljeni glede na prispevek Unije, države članice in skupine proizvajalcev;

| — | vrednost tržne proizvodnje z vmesnim seštevkom za skupine proizvajalcev v prvem, drugem, tretjem, četrtem in petem letu prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

—

vrednost tržne proizvodnje z vmesnim seštevkom za skupine proizvajalcev v prvem, drugem, tretjem, četrtem in petem letu prehodnega obdobja.

3.   Informacije o izvajanju nacionalne strategije:

| — | kratek opis napredka pri izvajanju operativnih programov, razdeljen glede na različne vrste ukrepov iz člena 19(1)(g). Opis temelji na finančnih ter splošnih kazalnikih dosežkov in rezultatov ter povzema informacije iz letnih poročil o napredku, ki jih predložijo organizacije proizvajalcev v zvezi z operativnimi programi; |
| --- | --- |

—

kratek opis napredka pri izvajanju operativnih programov, razdeljen glede na različne vrste ukrepov iz člena 19(1)(g). Opis temelji na finančnih ter splošnih kazalnikih dosežkov in rezultatov ter povzema informacije iz letnih poročil o napredku, ki jih predložijo organizacije proizvajalcev v zvezi z operativnimi programi;

| — | če država članica uporablja člen 182(6) Uredbe (ES) št. 1234/2007, se opiše zadevna državna pomoč; |
| --- | --- |

—

če država članica uporablja člen 182(6) Uredbe (ES) št. 1234/2007, se opiše zadevna državna pomoč;

| — | povzetek rezultatov vmesnih vrednotenj operativnih programov, kot jih posredujejo organizacije proizvajalcev, vključno s kvalitativnimi ocenami rezultatov in vpliva okoljskih ukrepov, namenjenih za preprečevanje erozije tal, zmanjšanje uporabe in/ali boljše upravljanje fitofarmacevtskih sredstev, varstvo življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti ali ohranjanje pokrajine, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

—

povzetek rezultatov vmesnih vrednotenj operativnih programov, kot jih posredujejo organizacije proizvajalcev, vključno s kvalitativnimi ocenami rezultatov in vpliva okoljskih ukrepov, namenjenih za preprečevanje erozije tal, zmanjšanje uporabe in/ali boljše upravljanje fitofarmacevtskih sredstev, varstvo življenjskega prostora in biološke raznovrstnosti ali ohranjanje pokrajine, kadar je to primerno;

| — | povzetek glavnih težav, ki so se pojavile pri izvajanju nacionalne strategije in njenem upravljanju ter katerem koli sprejetem ukrepu, kadar je ustrezno, vključno z označbo, ali je bila nacionalna strategija posodobljena, in razlogom za posodobitev. Izvod posodobljene strategije se priloži letnemu poročilu; |
| --- | --- |

—

povzetek glavnih težav, ki so se pojavile pri izvajanju nacionalne strategije in njenem upravljanju ter katerem koli sprejetem ukrepu, kadar je ustrezno, vključno z označbo, ali je bila nacionalna strategija posodobljena, in razlogom za posodobitev. Izvod posodobljene strategije se priloži letnemu poročilu;

| — | povzetek analiz, opravljenih v skladu s drugim pododstavkom člena 110(1). |
| --- | --- |

—

povzetek analiz, opravljenih v skladu s drugim pododstavkom člena 110(1).

Letno poročilo 2012 vključuje tudi ocenjevalno poročilo za leto 2012 iz drugega pododstavka člena 127(4).

4.   Seznam odobrenih prvih predelovalcev in zbiralcev, razdeljen glede na proizvod, za države članice, ki uporabljajo prehodne ureditve iz člena 203a(6) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

DEL B —   INFORMACIJE ZA POTRDITEV OBRAČUNA

5.   Informacije o pregledih in sankcijah:

| — | pregledi, ki jih izvaja država članica: podatki o obiskanih organih in datumi obiskov; |
| --- | --- |

—

pregledi, ki jih izvaja država članica: podatki o obiskanih organih in datumi obiskov;

| — | pogostost pregledov; |
| --- | --- |

—

pogostost pregledov;

| — | rezultati pregledov; |
| --- | --- |

—

rezultati pregledov;

| — | uporabljene sankcije. |
| --- | --- |

—

uporabljene sankcije.

---

PRILOGA XV

DEL A

Uradna obvestila o ceni po členu 98(1)

| Proizvod | Tip/sorta | Predstavitev/velikost | Reprezentativni trgi |
| --- | --- | --- | --- |
| Paradižnik | Okrogel | Velikost 57–100 mm v razsutem stanju v enotah pakiranja okrog 5–6 kg. | Flamska (BE)
  Atene (EL)
  Solun (EL)
  Almeria (ES)
  Granada (ES)
  Tenerife (ES)
  Murcia (ES)
  Rhône-Méditerranée (FR)
  Bretanja (FR)
  Budimpešta (HU)
  Lecce (IT)
  Vittoria (IT)
  Westland (NL)
  Kalisko-pleszewski (PL)
  Algarve (PT)
  Galați (RO) |
| V grozdih | V razsutem stanju v enotah pakiranja okrog 3–6 kg. |
| Češnjev paradižnik | Posodice približno 250–500 g. |
| | |
| Marelice | Vsi tipi in sorte | Velikost 45–50 mm.
  Posodice ali enote pakiranja približno 6–10 kg. | Sofija (BG)
  Atene (EL)
  Solun (EL)
  Murcia (ES)
  Valencia (ES)
  Rhône-Méditerranée (FR)
  Budimpešta (HU)
  Neapelj (IT)
  Bologna (IT) |
| Nektarine | Belomesnate | Velikost A/B.
  Posodice ali enote pakiranja približno 6–10 kg. | Atene (EL)
  Solun (EL)
  Lleida (ES)
  Zaragoza (ES)
  Rhône-Méditerranée (FR)
  Ravenna (IT)
  Forli (IT)
  Metaponoto (IT) |
| Rumenomesnate | Velikost A/B.
  Posodice ali enote pakiranja približno 6–10 kg. |
| Breskve | Belomesnate | Velikost A/B.
  Posodice ali enote pakiranja približno 6–10 kg. | Atene (EL)
  Solun (EL)
  Lleida (ES)
  Murcia (ES)
  Huesca (ES)
  Rhône-Méditerranée (FR)
  Budimpešta (HU)
  Caserta (IT)
  Forli (IT)
  Cova da Beira (PT) |
| Rumenomesnate | Velikost A/B.
  Posodice ali enote pakiranja približno 6–10 kg. |
| Namizno grozdje | Muscatel | Posodice ali enote pakiranja 1 kg | Atene (EL)
  Solun (EL)
  Alicante (ES)
  Murcia (ES)
  Rhône-Méditerranée (FR)
  Sud-Ouest (FR)
  Budimpešta (HU)
  Bari (IT)
  Taranto (IT)
  Catania (IT)
  Algarve (PT) |
| Chasselas |
| Alphonse Lavallée |
| Italia |
| Black magic |
| Red Globe |
| Victoria |
| Seedless (Sugarone/Thomson) |
| Hruške | Blanquilla | Velikost 55/60, enote pakiranja približno 5–10 kg. | Flamska (BE)
  Atene (EL)
  Solun (EL)
  Lleida (ES)
  Zaragoza (ES)
  Val de Loire — Centre (FR)
  Budimpešta (HU)
  Ferrara (IT)
  Modena (IT)
  Geldermalsen (NL)
  Grójecko-warecki (PL)
  Oeste (PT) |
| Conference | Velikost 60/65+, enote pakiranja približno 5–10 kg. |
| Williams | Velikost 65+/75+, enote pakiranja približno 5–10 kg. |
| Rocha |
| Abbé Fétel | Velikost 70/75, enote pakiranja približno 5–10 kg. |
| Kaiser |
| Doyenné du Comice | Velikost 75/90, enote pakiranja približno 5–10 kg. |
| Apples | Golden delicious | Velikost 70/80, enote pakiranja približno 5–20 kg. | Gleisdorf (AT)
  Flamska (BE)
  Praga (CZ)
  Spodnja Saška (DE)
  Atene (EL)
  Solun (EL)
  Lleida (ES)
  Rhône-Méditerranée (FR)
  Val de Loire — Centre (FR) |
| Braeburn |
| Jonagold (ali Jonagored) |
| Idared |
| Fuji |
| Shampion |
| Granny smith |
| Red delicious in druge rdeče sorte |
| Boskoop |
| Gala | Velikost 65/70, enote pakiranja približno 5–20 kg. | Sud-Ouest (FR)
  Budimpešta (HU)
  Trento (IT)
  Bolzano (IT)
  Geldermalsen (NL)
  Grójecko-warecki (PL)
  Lubelsko-sandomierski (PL)
  Oeste (PT)
  Mureș (RO) |
| Elstar |
| Cox orange |
| Satsuma | Vse sorte | Velikosti 1.X–2, enote pakiranja približno 10–20 kg. | Valencia (ES) |
| Limone | Vse sorte | Velikosti 3–4, enote pakiranja približno 10 kg. | Atene (EL)
  Solun (EL)
  Alicante (ES)
  Murcia (ES)
  Catania (IT)
  Sirakuze (IT) |
| Klementine | Vse sorte | Velikosti 1-X–3, enote pakiranja približno 5–15 kg. | Atene (EL)
  Solun (EL)
  Castellon (ES)
  Valencia (ES)
  Corigliano (IT)
  Catania (IT) |
| Mandarine | Vse sorte | Velikosti 1–2, enote pakiranja približno 8–10 kg. | Atene (EL)
  Solun (EL)
  Castellon (ES)
  Valencia (ES)
  Palermo (IT)
  Sirakuze (IT)
  Algarve (PT) |
| Pomaranče | Salustiana | Velikost 6–9, enote pakiranja približno 10–20 kg. | Atene (EL)
  Solun (EL)
  Alicante (ES)
  Valencia (ES)
  Sevilla (ES)
  Catania (IT)
  Sirakuze (IT)
  Algarve (PT) |
| Navelinas |
| Navelate |
| Lanelate |
| Valencia late |
| Tarocco |
| Navel |
| Bučke | Vse sorte | Velikost 14–21, v razsutem stanju v enoti pakiranja. | Atene (EL)
  Solun (EL)
  Almeria (ES)
  Rhône-Méditerranée (FR)
  Bari (IT)
  Latina (IT)
  Barendrecht (NL) |
| Češnje | Vse sladke sorte | Velikost 22 in več, v razsutem stanju v enoti pakiranja. | Sofija (BG)
  Praga (CZ)
  Porenje-Pfalz (DE)
  Atene (EL)
  Solun (EL)
  Zaragoza (ES)
  Rhône-Méditerranée (FR)
  Budimpešta (HU)
  Bari (IT)
  Grójecko-warecki (PL)
  Cova da Beira (PT)
  Iași (RO) |
| Kumare | Gladke sorte | Velikosti 350–500 g, zložene v enoti pakiranja. | Sofija (BG)
  Atene (EL)
  Solun (EL)
  Almeria (ES)
  Val de Loire — Centre (FR)
  Budimpešta (HU)
  Bari (IT)
  Vittoria (IT)
  Barendrecht (NL)
  Kalisko-pleszewski (PL) |
| Česen | Beli | Velikost 50–80 mm, enote pakiranja približno 2–5 kg. | Atene (EL)
  Solun (EL)
  Cuenca (ES)
  Cordoba (ES)
  Sud-Ouest (FR)
  Budimpešta (HU)
  Rovigo (IT) |
| Vijolični |
| Slive | Greengage | Velikost 35 mm in več. | Sofija (BG)
  Baden-Würtemberg (DE)
  Murcia (ES)
  Sud-Ouest (FR)
  Budimpešta (HU)
  Modena (IT)
  Grójecko-warecki (PL)
  Argeș (RO)
  Caraș-Severin (RO) |
| Evropske slive
  (President, Stanley, Cacanska itd.) | Velikost 35 mm in več. |
| Santa Rosa | Velikost 40 mm in več. |
| Japonske slive (Golden Japan itd.) | Velikost 40 mm in več. |
| Sladka paprika | Kvadratasta zelena | Velikost 70 mm in več. | Sofija (BG)
  Atene (EL)
  Solun (EL)
  Almeria (ES)
  Murcia (ES)
  Budimpešta (HU)
  Brindisi (IT)
  Vittoria (IT)
  Westland (NL)
  Oeste (PT) |
| Kvadratasta obarvana (rdeča, rumena itd.) |
| Bela | Velikost 50 mm in več. |
| Izdolžena zelena | Velikost 40 mm in več. |
| Solata | Iceberg | Velikost 400 g in več, enote pakiranja po 8 do 12 kosov. | Severno Porenje-Vestfalija (DE)
  Atene (EL)
  Solun (EL)
  Almeria (ES)
  Murcia (ES)
  Rhône-Méditerranée (FR)
  Bari (IT)
  Grubbenvorst (NL)
  Oeste (PT)
  London (UK) |
| Druge sorte glavnate solate (vključno s sorto Batavia) | Velikost 400 g in več, enote pakiranja po 8 do 12 kosov. |
| Jagode | Vse sorte | Enote pakiranja 250 / 500 g. | Flamska (BE)
  Severno Porenje-Vestfalija (DE)
  Huelva (ES)
  Sud-Ouest (FR)
  Salerno (IT)
  Barendrecht (NL)
  Płocki (PL)
  Algarve (PT)
  London (UK) |
| Gojene gobe | Zaprto | Srednje velikosti (30–65 mm). | La Rioja (ES)
  Val de Loire – Centre (FR)
  Dublin (IE)
  Budimpešta (HU)
  Barendrecht (NL)
  Poznański (PL)
  London (UK) |
| Kivi | Hayward | Velikosti 105–125 g, enote pakiranja približno 3–10 kg. | Atene (EL)
  Sud-Ouest (FR)
  Latina (IT)
  Cuneo (IT)
  Verona (IT)
  Grande Porto (PT) |

Proizvod

Tip/sorta

Predstavitev/velikost

Reprezentativni trgi

Paradižnik

Okrogel

Velikost 57–100 mm v razsutem stanju v enotah pakiranja okrog 5–6 kg.

Flamska (BE)

Atene (EL)

Solun (EL)

Almeria (ES)

Granada (ES)

Tenerife (ES)

Murcia (ES)

Rhône-Méditerranée (FR)

Bretanja (FR)

Budimpešta (HU)

Lecce (IT)

Vittoria (IT)

Westland (NL)

Kalisko-pleszewski (PL)

Algarve (PT)

Galați (RO)

V grozdih

V razsutem stanju v enotah pakiranja okrog 3–6 kg.

Češnjev paradižnik

Posodice približno 250–500 g.

Marelice

Vsi tipi in sorte

Velikost 45–50 mm.

Posodice ali enote pakiranja približno 6–10 kg.

Sofija (BG)

Atene (EL)

Solun (EL)

Murcia (ES)

Valencia (ES)

Rhône-Méditerranée (FR)

Budimpešta (HU)

Neapelj (IT)

Bologna (IT)

Nektarine

Belomesnate

Velikost A/B.

Posodice ali enote pakiranja približno 6–10 kg.

Atene (EL)

Solun (EL)

Lleida (ES)

Zaragoza (ES)

Rhône-Méditerranée (FR)

Ravenna (IT)

Forli (IT)

Metaponoto (IT)

Rumenomesnate

Velikost A/B.

Posodice ali enote pakiranja približno 6–10 kg.

Breskve

Belomesnate

Velikost A/B.

Posodice ali enote pakiranja približno 6–10 kg.

Atene (EL)

Solun (EL)

Lleida (ES)

Murcia (ES)

Huesca (ES)

Rhône-Méditerranée (FR)

Budimpešta (HU)

Caserta (IT)

Forli (IT)

Cova da Beira (PT)

Rumenomesnate

Velikost A/B.

Posodice ali enote pakiranja približno 6–10 kg.

Namizno grozdje

Muscatel

Posodice ali enote pakiranja 1 kg

Atene (EL)

Solun (EL)

Alicante (ES)

Murcia (ES)

Rhône-Méditerranée (FR)

Sud-Ouest (FR)

Budimpešta (HU)

Bari (IT)

Taranto (IT)

Catania (IT)

Algarve (PT)

Chasselas

Alphonse Lavallée

Italia

Black magic

Red Globe

Victoria

Seedless (Sugarone/Thomson)

Hruške

Blanquilla

Velikost 55/60, enote pakiranja približno 5–10 kg.

Flamska (BE)

Atene (EL)

Solun (EL)

Lleida (ES)

Zaragoza (ES)

Val de Loire — Centre (FR)

Budimpešta (HU)

Ferrara (IT)

Modena (IT)

Geldermalsen (NL)

Grójecko-warecki (PL)

Oeste (PT)

Conference

Velikost 60/65+, enote pakiranja približno 5–10 kg.

Williams

Velikost 65+/75+, enote pakiranja približno 5–10 kg.

Rocha

Abbé Fétel

Velikost 70/75, enote pakiranja približno 5–10 kg.

Kaiser

Doyenné du Comice

Velikost 75/90, enote pakiranja približno 5–10 kg.

Apples

Golden delicious

Velikost 70/80, enote pakiranja približno 5–20 kg.

Gleisdorf (AT)

Flamska (BE)

Praga (CZ)

Spodnja Saška (DE)

Atene (EL)

Solun (EL)

Lleida (ES)

Rhône-Méditerranée (FR)

Val de Loire — Centre (FR)

Braeburn

Jonagold (ali Jonagored)

Idared

Fuji

Shampion

Granny smith

Red delicious in druge rdeče sorte

Boskoop

Gala

Velikost 65/70, enote pakiranja približno 5–20 kg.

Sud-Ouest (FR)

Budimpešta (HU)

Trento (IT)

Bolzano (IT)

Geldermalsen (NL)

Grójecko-warecki (PL)

Lubelsko-sandomierski (PL)

Oeste (PT)

Mureș (RO)

Elstar

Cox orange

Satsuma

Vse sorte

Velikosti 1.X–2, enote pakiranja približno 10–20 kg.

Valencia (ES)

Limone

Vse sorte

Velikosti 3–4, enote pakiranja približno 10 kg.

Atene (EL)

Solun (EL)

Alicante (ES)

Murcia (ES)

Catania (IT)

Sirakuze (IT)

Klementine

Vse sorte

Velikosti 1-X–3, enote pakiranja približno 5–15 kg.

Atene (EL)

Solun (EL)

Castellon (ES)

Valencia (ES)

Corigliano (IT)

Catania (IT)

Mandarine

Vse sorte

Velikosti 1–2, enote pakiranja približno 8–10 kg.

Atene (EL)

Solun (EL)

Castellon (ES)

Valencia (ES)

Palermo (IT)

Sirakuze (IT)

Algarve (PT)

Pomaranče

Salustiana

Velikost 6–9, enote pakiranja približno 10–20 kg.

Atene (EL)

Solun (EL)

Alicante (ES)

Valencia (ES)

Sevilla (ES)

Catania (IT)

Sirakuze (IT)

Algarve (PT)

Navelinas

Navelate

Lanelate

Valencia late

Tarocco

Navel

Bučke

Vse sorte

Velikost 14–21, v razsutem stanju v enoti pakiranja.

Atene (EL)

Solun (EL)

Almeria (ES)

Rhône-Méditerranée (FR)

Bari (IT)

Latina (IT)

Barendrecht (NL)

Češnje

Vse sladke sorte

Velikost 22 in več, v razsutem stanju v enoti pakiranja.

Sofija (BG)

Praga (CZ)

Porenje-Pfalz (DE)

Atene (EL)

Solun (EL)

Zaragoza (ES)

Rhône-Méditerranée (FR)

Budimpešta (HU)

Bari (IT)

Grójecko-warecki (PL)

Cova da Beira (PT)

Iași (RO)

Kumare

Gladke sorte

Velikosti 350–500 g, zložene v enoti pakiranja.

Sofija (BG)

Atene (EL)

Solun (EL)

Almeria (ES)

Val de Loire — Centre (FR)

Budimpešta (HU)

Bari (IT)

Vittoria (IT)

Barendrecht (NL)

Kalisko-pleszewski (PL)

Česen

Beli

Velikost 50–80 mm, enote pakiranja približno 2–5 kg.

Atene (EL)

Solun (EL)

Cuenca (ES)

Cordoba (ES)

Sud-Ouest (FR)

Budimpešta (HU)

Rovigo (IT)

Vijolični

Slive

Greengage

Velikost 35 mm in več.

Sofija (BG)

Baden-Würtemberg (DE)

Murcia (ES)

Sud-Ouest (FR)

Budimpešta (HU)

Modena (IT)

Grójecko-warecki (PL)

Argeș (RO)

Caraș-Severin (RO)

Evropske slive

(President, Stanley, Cacanska itd.)

Velikost 35 mm in več.

Santa Rosa

Velikost 40 mm in več.

Japonske slive (Golden Japan itd.)

Velikost 40 mm in več.

Sladka paprika

Kvadratasta zelena

Velikost 70 mm in več.

Sofija (BG)

Atene (EL)

Solun (EL)

Almeria (ES)

Murcia (ES)

Budimpešta (HU)

Brindisi (IT)

Vittoria (IT)

Westland (NL)

Oeste (PT)

Kvadratasta obarvana (rdeča, rumena itd.)

Bela

Velikost 50 mm in več.

Izdolžena zelena

Velikost 40 mm in več.

Solata

Iceberg

Velikost 400 g in več, enote pakiranja po 8 do 12 kosov.

Severno Porenje-Vestfalija (DE)

Atene (EL)

Solun (EL)

Almeria (ES)

Murcia (ES)

Rhône-Méditerranée (FR)

Bari (IT)

Grubbenvorst (NL)

Oeste (PT)

London (UK)

Druge sorte glavnate solate (vključno s sorto Batavia)

Velikost 400 g in več, enote pakiranja po 8 do 12 kosov.

Jagode

Vse sorte

Enote pakiranja 250 / 500 g.

Flamska (BE)

Severno Porenje-Vestfalija (DE)

Huelva (ES)

Sud-Ouest (FR)

Salerno (IT)

Barendrecht (NL)

Płocki (PL)

Algarve (PT)

London (UK)

Gojene gobe

Zaprto

Srednje velikosti (30–65 mm).

La Rioja (ES)

Val de Loire – Centre (FR)

Dublin (IE)

Budimpešta (HU)

Barendrecht (NL)

Poznański (PL)

London (UK)

Kivi

Hayward

Velikosti 105–125 g, enote pakiranja približno 3–10 kg.

Atene (EL)

Sud-Ouest (FR)

Latina (IT)

Cuneo (IT)

Verona (IT)

Grande Porto (PT)

DEL B

Seznam sadja in zelenjave ter drugih proizvodov iz člena 98(3)

| — | cvetača; |
| --- | --- |

—

cvetača;

| — | beluši; |
| --- | --- |

—

beluši;

| — | jajčevci; |
| --- | --- |

—

jajčevci;

| — | avokado; |
| --- | --- |

—

avokado;

| — | korenje; |
| --- | --- |

—

korenje;

| — | čebula; |
| --- | --- |

—

čebula;

| — | fižol; |
| --- | --- |

—

fižol;

| — | por; |
| --- | --- |

—

por;

| — | lubenice; |
| --- | --- |

—

lubenice;

| — | melone; |
| --- | --- |

—

melone;

| — | lešniki; |
| --- | --- |

—

lešniki;

| — | višnje; |
| --- | --- |

—

višnje;

| — | zelje; |
| --- | --- |

—

zelje;

| — | krompir. |
| --- | --- |

—

krompir.

---

PRILOGA XVI

SISTEM VHODNIH CEN IZ ODDELKA 1 POGLAVJA I NASLOVA IV

Brez poseganja v pravila za interpretacijo kombinirane nomenklature je treba poimenovanje proizvodov razumeti zgolj okvirno. Področje uporabe režimov iz oddelka 1 poglavja I naslova IV je za namene te priloge določeno s področjem uporabe oznak KN, kot obstajajo med sprejetjem zadnje spremembe te uredbe. Kadar se pred oznako KN pojavi „ex“, je področje uporabe dodatnih dajatev določeno s področjem uporabe oznake KN in poimenovanjem proizvodov ter ustreznim obdobjem uporabe.

DEL A

| Oznake KN | Poimenovanje | Obdobje uporabe |
| --- | --- | --- |
| ex 0702 00 00 | Paradižnik | Od 1. januarja do 31. decembra |
| ex 0707 00 05 | Kumare (1) | Od 1. januarja do 31. decembra |
| ex 0709 90 80 | Artičoke | Od 1. novembra do 30. junija |
| 0709 90 70 | Bučke | Od 1. januarja do 31. decembra |
| ex 0805 10 20 | Sladke pomaranče, sveže | Od 1. decembra do 31. maja |
| ex 0805 20 10 | Klementine | Od 1. novembra do konca februarja |
| ex 0805 20 30
  ex 0805 20 50
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 | Mandarine (vključno tangerine in mandarine satsuma); mandarine wilking in podobni hibridi agrumov | Od 1. novembra do konca februarja |
| ex 0805 50 10 | Limone (Citrus limon, Citrus limonum) | Od 1. junija do 31. maja |
| ex 0806 10 10 | Namizno grozdje | Od 21. julija do 20. novembra |
| ex 0808 10 80 | Jabolka | Od 1. julija do 30. junija |
| ex 0808 20 50 | Hruške | Od 1. julija do 30. aprila |
| ex 0809 10 00 | Marelice | Od 1. junija do 31. julija |
| ex 0809 20 95 | Češnje, razen višenj | Od 21. maja do 10. avgusta |
| ex 0809 30 10
  ex 0809 30 90 | Breskve, vključno z nektarinami | Od 11. junija do 30. septembra |
| ex 0809 40 05 | Slive | Od 11. junija do 30. septembra |

Oznake KN

Poimenovanje

Obdobje uporabe

ex 0702 00 00

Paradižnik

Od 1. januarja do 31. decembra

ex 0707 00 05

Kumare (1)

Od 1. januarja do 31. decembra

ex 0709 90 80

Artičoke

Od 1. novembra do 30. junija

0709 90 70

Bučke

Od 1. januarja do 31. decembra

ex 0805 10 20

Sladke pomaranče, sveže

Od 1. decembra do 31. maja

ex 0805 20 10

Klementine

Od 1. novembra do konca februarja

ex 0805 20 30

ex 0805 20 50

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

Mandarine (vključno tangerine in mandarine satsuma); mandarine wilking in podobni hibridi agrumov

Od 1. novembra do konca februarja

ex 0805 50 10

Limone (Citrus limon, Citrus limonum)

Od 1. junija do 31. maja

ex 0806 10 10

Namizno grozdje

Od 21. julija do 20. novembra

ex 0808 10 80

Jabolka

Od 1. julija do 30. junija

ex 0808 20 50

Hruške

Od 1. julija do 30. aprila

ex 0809 10 00

Marelice

Od 1. junija do 31. julija

ex 0809 20 95

Češnje, razen višenj

Od 21. maja do 10. avgusta

ex 0809 30 10

ex 0809 30 90

Breskve, vključno z nektarinami

Od 11. junija do 30. septembra

ex 0809 40 05

Slive

Od 11. junija do 30. septembra

DEL B

| Oznake KN | Poimenovanje | Obdobje uporabe |
| --- | --- | --- |
| ex 0707 00 05 | Kumare za predelavo | Od 1. maja do 31. oktobra |
| ex 0809 20 05 | Višnje (Prunus cerasus) | Od 21. maja do 10. avgusta |

Oznake KN

Poimenovanje

Obdobje uporabe

ex 0707 00 05

Kumare za predelavo

Od 1. maja do 31. oktobra

ex 0809 20 05

Višnje (Prunus cerasus)

Od 21. maja do 10. avgusta

---

(1)  Razen kumar iz dela B te priloge.

---

PRILOGA XVII

REPREZENTATIVNI TRGI IZ ČLENA 135

| Država(-e) članica(-e) | Reprezentativni trgi |
| --- | --- |
| Belgija in Luksemburg | Bruselj |
| Bolgarija | Sofija |
| Češka republika | Praga |
| Danska | København |
| Nemčija | Hamburg, München, Frankfurt, Köln, Berlin |
| Estonija | Talin |
| Irska | Dublin |
| Grčija | Atene, Solun |
| Španija | Madrid, Barcelona, Sevilla, Bilbao, Zaragoza, Valencia |
| Francija | Pariz-Rungis, Marseille, Rouen, Dieppe, Perpignan, Nantes, Bordeaux, Lyon, Toulouse, |
| Italija | Milano |
| Ciper | Nikozija |
| Latvija | Riga |
| Litva | Vilna |
| Madžarska | Budimpešta |
| Malta | Attard |
| Nizozemska | Rotterdam |
| Avstrija | Dunaj-Inzersdorf |
| Poljska | Ozarów Mazowiecki-Bronisze, Poznan |
| Portugalska | Lizbona, Porto |
| Romunija | Bukarešta, Constanza |
| Slovenija | Ljubljana |
| Slovaška | Bratislava |
| Finska | Helsinki |
| Švedska | Helsingborg, Stockholm |
| Združeno kraljestvo | London |

Država(-e) članica(-e)

Reprezentativni trgi

Belgija in Luksemburg

Bruselj

Bolgarija

Sofija

Češka republika

Praga

Danska

København

Nemčija

Hamburg, München, Frankfurt, Köln, Berlin

Estonija

Talin

Irska

Dublin

Grčija

Atene, Solun

Španija

Madrid, Barcelona, Sevilla, Bilbao, Zaragoza, Valencia

Francija

Pariz-Rungis, Marseille, Rouen, Dieppe, Perpignan, Nantes, Bordeaux, Lyon, Toulouse,

Italija

Milano

Ciper

Nikozija

Latvija

Riga

Litva

Vilna

Madžarska

Budimpešta

Malta

Attard

Nizozemska

Rotterdam

Avstrija

Dunaj-Inzersdorf

Poljska

Ozarów Mazowiecki-Bronisze, Poznan

Portugalska

Lizbona, Porto

Romunija

Bukarešta, Constanza

Slovenija

Ljubljana

Slovaška

Bratislava

Finska

Helsinki

Švedska

Helsingborg, Stockholm

Združeno kraljestvo

London

---

PRILOGA XVIII

DODATNE UVOZNE DAJATVE V SKLADU Z ODDELKOM 2 POGLAVJA I NASLOVA IV

Brez poseganja v pravila za tolmačenje kombinirane nomenklature je treba poimenovanje blaga razumeti zgolj okvirno. Področje uporabe dodatnih dajatev v okviru te priloge je določeno s področjem uporabe oznak KN, kakršne obstajajo ob sprejetju te uredbe.

| Serijska številka | Oznake KN | Poimenovanje | Sprožitveno obdobje | Sprožitvene ravni
  (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Paradižnik | — | od 1. oktobra do 31. maja |

Serijska številka

Oznake KN

Poimenovanje

Sprožitveno obdobje

Sprožitvene ravni

(v tonah)

78.0015

0702 00 00

Paradižnik

—

od 1. oktobra do 31. maja

481 625

78.0020

| — | od 1. junija do 30. septembra |
| --- | --- |

—

od 1. junija do 30. septembra

44 251

78.0065

0707 00 05

Kumare

| — | od 1. maja do 31. oktobra |
| --- | --- |

—

od 1. maja do 31. oktobra

31 289

78.0075

| — | od 1. novembra do 30. aprila |
| --- | --- |

—

od 1. novembra do 30. aprila

26 583

78.0085

0709 90 80

Artičoke

| — | od 1. novembra do 30. junija |
| --- | --- |

—

od 1. novembra do 30. junija

17 258

78.0100

0709 90 70

Bučke

| — | od 1. januarja do 31. decembra |
| --- | --- |

—

od 1. januarja do 31. decembra

57 955

78.0110

0805 10 20

Pomaranče

| — | od 1. decembra do 31. maja |
| --- | --- |

—

od 1. decembra do 31. maja

368 535

78.0120

0805 20 10

Klementine

| — | od 1. novembra do konca februarja |
| --- | --- |

—

od 1. novembra do konca februarja

175 110

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarine (vključno tangerine in mandarine satsuma); mandarine wilking in podobni hibridi agrumov

| — | od 1. novembra do konca februarja |
| --- | --- |

—

od 1. novembra do konca februarja

115 625

78.0155

0805 50 10

Limone

| — | od 1. junija do 31. decembra |
| --- | --- |

—

od 1. junija do 31. decembra

346 366

78.0160

| — | od 1. januarja do 31. maja |
| --- | --- |

—

od 1. januarja do 31. maja

88 090

78.0170

0806 10 10

Namizno grozdje

| — | od 21. julija do 20. novembra |
| --- | --- |

—

od 21. julija do 20. novembra

80 588

78.0175

0808 10 80

Jabolka

| — | od 1. januarja do 31. avgusta |
| --- | --- |

—

od 1. januarja do 31. avgusta

916 384

78.0180

| — | od 1. septembra do 31. decembra |
| --- | --- |

—

od 1. septembra do 31. decembra

95 396

78.0220

0808 20 50

Hruške

| — | od 1. januarja do 30. aprila |
| --- | --- |

—

od 1. januarja do 30. aprila

229 646

78.0235

| — | od 1. julija do 31. decembra |
| --- | --- |

—

od 1. julija do 31. decembra

35 541

78.0250

0809 10 00

Marelice

| — | od 1. junija do 31. julija |
| --- | --- |

—

od 1. junija do 31. julija

5 794

78.0265

0809 20 95

Češnje, razen višenj

| — | od 21. maja do 10. avgusta |
| --- | --- |

—

od 21. maja do 10. avgusta

30 783

78.0270

0809 30

Breskve, vključno z nektarinami

| — | od 11. junija do 30. septembra |
| --- | --- |

—

od 11. junija do 30. septembra

5 613

78.0280

0809 40 05

Slive

| — | od 11. junija do 30. septembra |
| --- | --- |

—

od 11. junija do 30. septembra

10 293

---

PRILOGA XIX

KORELACIJSKA TABELA IZ ČLENA 149

| Uredba (ES) št. 1580/2007 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 2a | Člen 3 |
| Člen 3 | Člen 4 |
| Člen 4 | Člen 5 |
| Člen 5 | Člen 6 |
| Člen 6 | Člen 7 |
| Člen 7 | Člen 8 |
| Člen 8 | Člen 9 |
| Člen 9 | Člen 10 |
| Člen 10 | Člen 11 |
| Člen 11 | Člen 12 |
| Člen 12 | Člen 13 |
| Člen 12a | Člen 14 |
| Člen 13 | Člen 15 |
| Člen 14 | — |
| Člen 15 | Člen 16 |
| Člen 16 | — |
| Člen 17 | — |
| Člen 18 | — |
| Člen 19 | — |
| Člen 20 | Člen 17 |
| Člen 20a | Člen 18 |
| Člen 21 | Člen 19 |
| Člen 22 | Člen 20 |
| Člen 23 | Člen 21 |
| Člen 24 | Člen 22 |
| Člen 25 | Člen 23 |
| Člen 26 | Člen 24 |
| Člen 27 | Člen 25 |
| Člen 28 | Člen 26 |
| Člen 29 | Člen 27 |
| Člen 30 | Člen 28 |
| Člen 31 | Člen 29 |
| Člen 32 | Člen 30 |
| Člen 33 | Člen 31 |
| Člen 34 | Člen 33 |
| Člen 35 | — |
| Člen 36 | Člen 34 |
| Člen 37 | Člen 35 |
| Člen 38 | Člen 36 |
| Člen 39 | Člen 37 |
| Člen 40 | Člen 38 |
| Člen 41 | Člen 39 |
| Člen 42 | Člen 40 |
| Člen 43 | Člen 41 |
| Člen 44 | Člen 42 |
| Člen 45 | Člen 43 |
| Člen 46 | Člen 44 |
| Člen 47 | Člen 45 |
| Člen 48 | Člen 46 |
| Člen 49 | Člen 47 |
| Člen 50 | Člen 48 |
| Člen 51 | Člen 49 |
| Člen 52 | Člen 50 |
| Člen 53 | Člen 51 |
| Člen 54 | Člen 52 |
| Člen 55 | Člen 53 |
| Člen 56 | Člen 54 |
| Člen 57 | Člen 55 |
| Člen 58 | Člen 56 |
| Člen 59 | Člen 57 |
| Člen 60 | Člen 58 |
| Člen 61 | Člena 59 in 60 |
| Člen 62 | Člen 61 |
| Člen 63 | Člen 62 |
| Člen 64 | Člen 63 |
| Člen 65 | Člen 64 |
| Člen 66 | Člen 65 |
| Člen 67 | Člen 66 |
| Člen 68 | Člen 67 |
| Člen 69 | Člen 68 |
| Člen 70 | Člen 69 |
| Člen 71 | Člen 70 |
| Člen 72 | Člen 71 |
| Člen 73 | Člen 72 |
| Člen 74 | Člen 73 |
| Člen 75 | Člen 74 |
| Člen 76 | Člen 75 |
| Člen 77 | Člen 76 |
| Člen 78 | Člen 77 |
| Člen 79 | Člen 78 |
| Člen 80 | Člen 79 |
| Člen 81 | Člen 80 |
| Člen 82 | Člen 81 |
| Člen 83 | Člen 82 |
| Člen 84 | Člen 83 |
| Člen 85 | Člen 84 |
| Člen 86 | Člen 85 |
| Člen 87 | Člen 86 |
| Člen 88 | Člen 87 |
| Člen 89 | Člen 88 |
| Člen 90 | Člen 89 |
| Člen 91 | Člen 90 |
| Člen 92 | — |
| Člen 93 | Člen 91 |
| Člen 94 | Člen 92 |
| Člen 94a | Člen 93 |
| Člen 95 | Člen 94 |
| Člen 96 | Člen 95(4) |
| Člen 97 | Člen 95 |
| Člen 98 | Člen 96 |
| Člen 99 | Člen 97 |
| Člen 100 | Člen 99 |
| Člen 101 | Člen 100 |
| Člen 102 | Člen 101 |
| Člen 103 | Člen 102 |
| Člen 104 | Člen 103 |
| Člen 105 | Člen 104 |
| Člen 106 | Člen 105(1) |
| Člen 107 | Člen 105(2) in (3) |
| Člen 108 | Člen 106 |
| Člen 109 | Člen 107 |
| Člen 110 | Člen 108 |
| Člen 111 | Člen 109 |
| Člen 112 | Člen 110 |
| Člen 113 | Člen 111 |
| Člen 114 | Člen 112 |
| Člen 115 | Člen 113 |
| Člen 116 | Člen 114 |
| Člen 117 | Člen 115 |
| Člen 118 | Člen 116 |
| Člen 119 | Člen 117 |
| Člen 120 | Člen 118 |
| Člen 121 | Člen 119 |
| Člen 122 | Člen 120 |
| Člen 123 | Člen 121 |
| Člen 124 | Člen 122 |
| Člen 125 | Člen 123 |
| Člen 126 | Člen 125 |
| Člen 127 | Člen 126 |
| Člen 128 | Člen 127 |
| Člen 129 | Člen 128 |
| Člen 130 | Člen 129 |
| Člen 131 | Člen 130 |
| Člen 132 | Člen 131 |
| Člen 133 | Člen 132 |
| Člen 134 | — |
| Člen 135 | Člen 133 |
| Člen 136 | Člen 134 |
| Člen 137 | Člen 135 |
| Člen 138 | Člen 136 |
| Člen 139 | Člen 137 |
| Člen 140 | Člen 138 |
| Člen 141 | Člen 139 |
| Člen 142 | Člen 140 |
| Člen 143 | Člen 141 |
| Člen 144 | Člen 142 |
| Člen 145 | Člen 143 |
| Člen 146 | Člen 144 |
| Člen 147 | Člen 145 |
| Člen 148 | Člen 146 |
| Člen 149 | Člen 147 |
| Člen 150 | Člen 148 |
| Člen 151 | Člen 149 |
| Člen 152 | Člen 150 |
| Člen 153 | Člen 151 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| Priloga III | Priloga III |
| Priloga IV | Priloga IV |
| Priloga VI | Priloga V |
| Priloga VII | Priloga VII |
| Priloga VIII | Priloga IX |
| Priloga IX | Priloga X |
| Priloga X | Priloga XI |
| Priloga XI | Priloga XII |
| Priloga XII | Priloga XIII |
| Priloga XIII | Priloga XIV |
| Priloga XIV | Priloga VIII |
| Priloga XV | Priloga XVI |
| Priloga XVI | Priloga XVII |
| Priloga XVII | Priloga XVIII |
| Priloga XVIII | Priloga XX |

Uredba (ES) št. 1580/2007

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 2a

Člen 3

Člen 3

Člen 4

Člen 4

Člen 5

Člen 5

Člen 6

Člen 6

Člen 7

Člen 7

Člen 8

Člen 8

Člen 9

Člen 9

Člen 10

Člen 10

Člen 11

Člen 11

Člen 12

Člen 12

Člen 13

Člen 12a

Člen 14

Člen 13

Člen 15

Člen 14

—

Člen 15

Člen 16

Člen 16

—

Člen 17

—

Člen 18

—

Člen 19

—

Člen 20

Člen 17

Člen 20a

Člen 18

Člen 21

Člen 19

Člen 22

Člen 20

Člen 23

Člen 21

Člen 24

Člen 22

Člen 25

Člen 23

Člen 26

Člen 24

Člen 27

Člen 25

Člen 28

Člen 26

Člen 29

Člen 27

Člen 30

Člen 28

Člen 31

Člen 29

Člen 32

Člen 30

Člen 33

Člen 31

Člen 34

Člen 33

Člen 35

—

Člen 36

Člen 34

Člen 37

Člen 35

Člen 38

Člen 36

Člen 39

Člen 37

Člen 40

Člen 38

Člen 41

Člen 39

Člen 42

Člen 40

Člen 43

Člen 41

Člen 44

Člen 42

Člen 45

Člen 43

Člen 46

Člen 44

Člen 47

Člen 45

Člen 48

Člen 46

Člen 49

Člen 47

Člen 50

Člen 48

Člen 51

Člen 49

Člen 52

Člen 50

Člen 53

Člen 51

Člen 54

Člen 52

Člen 55

Člen 53

Člen 56

Člen 54

Člen 57

Člen 55

Člen 58

Člen 56

Člen 59

Člen 57

Člen 60

Člen 58

Člen 61

Člena 59 in 60

Člen 62

Člen 61

Člen 63

Člen 62

Člen 64

Člen 63

Člen 65

Člen 64

Člen 66

Člen 65

Člen 67

Člen 66

Člen 68

Člen 67

Člen 69

Člen 68

Člen 70

Člen 69

Člen 71

Člen 70

Člen 72

Člen 71

Člen 73

Člen 72

Člen 74

Člen 73

Člen 75

Člen 74

Člen 76

Člen 75

Člen 77

Člen 76

Člen 78

Člen 77

Člen 79

Člen 78

Člen 80

Člen 79

Člen 81

Člen 80

Člen 82

Člen 81

Člen 83

Člen 82

Člen 84

Člen 83

Člen 85

Člen 84

Člen 86

Člen 85

Člen 87

Člen 86

Člen 88

Člen 87

Člen 89

Člen 88

Člen 90

Člen 89

Člen 91

Člen 90

Člen 92

—

Člen 93

Člen 91

Člen 94

Člen 92

Člen 94a

Člen 93

Člen 95

Člen 94

Člen 96

Člen 95(4)

Člen 97

Člen 95

Člen 98

Člen 96

Člen 99

Člen 97

Člen 100

Člen 99

Člen 101

Člen 100

Člen 102

Člen 101

Člen 103

Člen 102

Člen 104

Člen 103

Člen 105

Člen 104

Člen 106

Člen 105(1)

Člen 107

Člen 105(2) in (3)

Člen 108

Člen 106

Člen 109

Člen 107

Člen 110

Člen 108

Člen 111

Člen 109

Člen 112

Člen 110

Člen 113

Člen 111

Člen 114

Člen 112

Člen 115

Člen 113

Člen 116

Člen 114

Člen 117

Člen 115

Člen 118

Člen 116

Člen 119

Člen 117

Člen 120

Člen 118

Člen 121

Člen 119

Člen 122

Člen 120

Člen 123

Člen 121

Člen 124

Člen 122

Člen 125

Člen 123

Člen 126

Člen 125

Člen 127

Člen 126

Člen 128

Člen 127

Člen 129

Člen 128

Člen 130

Člen 129

Člen 131

Člen 130

Člen 132

Člen 131

Člen 133

Člen 132

Člen 134

—

Člen 135

Člen 133

Člen 136

Člen 134

Člen 137

Člen 135

Člen 138

Člen 136

Člen 139

Člen 137

Člen 140

Člen 138

Člen 141

Člen 139

Člen 142

Člen 140

Člen 143

Člen 141

Člen 144

Člen 142

Člen 145

Člen 143

Člen 146

Člen 144

Člen 147

Člen 145

Člen 148

Člen 146

Člen 149

Člen 147

Člen 150

Člen 148

Člen 151

Člen 149

Člen 152

Člen 150

Člen 153

Člen 151

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

Priloga III

Priloga III

Priloga IV

Priloga IV

Priloga VI

Priloga V

Priloga VII

Priloga VII

Priloga VIII

Priloga IX

Priloga IX

Priloga X

Priloga X

Priloga XI

Priloga XI

Priloga XII

Priloga XII

Priloga XIII

Priloga XIII

Priloga XIV

Priloga XIV

Priloga VIII

Priloga XV

Priloga XVI

Priloga XVI

Priloga XVII

Priloga XVII

Priloga XVIII

Priloga XVIII

Priloga XX

---

PRILOGA XX

UREDBE IZ ČLENA 150(2)

Uredba Komisije (EGS) št. 1764/86 z dne 27. maja 1986 o najnižjih kakovostnih zahtevah za proizvode na osnovi paradižnika, upravičene do proizvodne pomoči (1);

Uredba Komisije (ES) št. 2320/89 z dne 28. julija 1989 o minimalnih zahtevah za kakovost breskev v sirupu in breskev v naravnem sadnem soku, ki izpolnjujejo pogoje za program proizvodne pomoči (2);

člen 2 ter dela A in B Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 464/1999 z dne 3. marca 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 o ureditvi pomoči za suhe slive in češplje (3);

člen 1(1) in (2) ter prilogi II in III k Uredbi Komisije (ES) št. 1573/1999 z dne 19. julija 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 glede lastnosti posušenih fig, ki izpolnjujejo pogoje za dodelitev pomoči po programu proizvodne pomoči (4);

prilogi I in II k Uredbi Komisije (ES) št. 1621/1999 z dne 22. julija 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 glede pomoči pri pridelavi grozdja za proizvodnjo nekaterih sort rozin (5);

Uredba Komisije (ES) št. 1666/1999 z dne 28. julija 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 glede minimalnih tržnih lastnostih za nekatere sorte rozin (6);

Uredba Komisije (ES) št. 1010/2001 z dne 23. maja 2001 o minimalnih zahtevah kakovosti za mešano sadje v okviru programa proizvodne pomoči (7);

člen 3 Uredbe Komisije (ES) št. 217/2002 z dne 5. februarja 2002 o določitvi meril o ustreznosti surovin po programu proizvodne pomoči v Uredbi (ES) št. 2201/96 (8);

člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1535/2003 z dne 29. avgusta 2003 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 v zvezi s programom pomoči za proizvode, predelane iz sadja in zelenjave (9);

člen 16 in Priloga I k Uredbi Komisije (ES) št. 2111/2003 z dne 1. decembra 2003 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2202/96 o uvedbi sheme pomoči Skupnosti za proizvajalce nekaterih agrumov (10);

Uredba Komisije (ES) št. 1559/2006 z dne 18. oktobra 2006 o določitvi najnižjih zahtev glede kakovosti za hruške sort viljamovka in rocha v sirupu in/ali naravnem sadnem soku v okviru programa proizvodne pomoči (11).

---

(1)  UL L 153, 7.6.1986, str. 1.

(2)  UL L 220, 29.7.1989, str. 54.

(3)  UL L 56, 4.3.1999, str. 8.

(4)  UL L 187, 20.7.1999, str. 27.

(5)  UL L 192, 24.7.1999, str. 21.

(6)  UL L 197, 29.7.1999, str. 32.

(7)  UL L 140, 24.5.2001, str. 31.

(8)  UL L 35, 6.2.2002, str. 11.

(9)  UL L 218, 30.8.2003, str. 14.

(10)  UL L 317, 2.12.2003, str. 5.

(11)  UL L 288, 19.10.2006, str. 22.

---