# Euroopan unionin L 143/2011

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2011.143.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 143 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta31. toukokuu 2011 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2011.143.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 143

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta31. toukokuu 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös 2011/318/YUTP, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2011, Amerikan yhdysvaltojen osallistumista Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevan Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisen puitesopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä | 1 |
| Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välinen puitesopimus Amerikan yhdysvaltojen osallistumisesta Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin | 2 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 527/2011, annettu 30 päivänä toukokuuta 2011, Trichoderma reesei (MUCL 49755) -organismin tuottamaa endo-1,4-β-ksylanaasia, Trichoderma reesei (MUCL 49754) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-β-glukanaasia ja Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) -organismin tuottamaa polygalakturonaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Aveve NV) (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 528/2011, annettu 30 päivänä toukokuuta 2011, Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) -organismin tuottaman endo-1,4-β-ksylanaasin hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen rehun lisäaineeksi (hyväksynnän haltija Danisco Animal Nutrition) (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 529/2011, annettu 30 päivänä toukokuuta 2011, asetuksen (EY) N:o 1580/2007 muuttamisesta niiden määrien osalta, joista alkaen tomaateista, aprikooseista, sitruunoista, luumuista, persikoista, nektariineista, päärynöistä ja syötäväksi tarkoitetuista viinirypäleistä kannetaan lisätullia | 12 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 530/2011, annettu 30 päivänä toukokuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 14 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/319/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 26 päivänä tammikuuta 2011, valtiontuesta C 50/07 (ex N 894/06), jonka Ranska aikoo myöntää solidaaristen ja vastuullisten sairausvakuutussopimusten ja kuolemantapauksia, vammaa tai invaliditeettia koskevien täydentävien kollektiivisten vakuutussopimusten kehittämiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 267)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2011/320/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 27 päivänä toukokuuta 2011, luvan antamisesta kromipikolinaatin saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3586) | 36 |
| | | 2011/321/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/7/EY tarkoitetusta symbolista, jolla tiedotetaan yleisölle uimaveden luokituksesta, uintikiellosta tai siitä, että uiminen ei ole suositeltavaa | 38 |
| | | 2011/322/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 27 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 mukaisista siirtymäkauden toimenpiteistä siltä osin kuin on kyse muun kuin vaatimustenmukaisen raakamaidon jalostamisesta tietyissä Bulgariassa sijaitsevissa maidonjalostamoissa tehdyn päätöksen 2009/861/EY liitteiden I ja II muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3647)

   (
  1
  ) | 41 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös 2011/318/YUTP, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2011, Amerikan yhdysvaltojen osallistumista Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevan Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisen puitesopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä

1

Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välinen puitesopimus Amerikan yhdysvaltojen osallistumisesta Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin

2

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 527/2011, annettu 30 päivänä toukokuuta 2011, Trichoderma reesei (MUCL 49755) -organismin tuottamaa endo-1,4-β-ksylanaasia, Trichoderma reesei (MUCL 49754) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-β-glukanaasia ja Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) -organismin tuottamaa polygalakturonaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Aveve NV) (
  1
  )

Trichoderma reesei

Trichoderma reesei

Aspergillus aculeatus

1

6

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 528/2011, annettu 30 päivänä toukokuuta 2011, Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) -organismin tuottaman endo-1,4-β-ksylanaasin hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen rehun lisäaineeksi (hyväksynnän haltija Danisco Animal Nutrition) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

10

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 529/2011, annettu 30 päivänä toukokuuta 2011, asetuksen (EY) N:o 1580/2007 muuttamisesta niiden määrien osalta, joista alkaen tomaateista, aprikooseista, sitruunoista, luumuista, persikoista, nektariineista, päärynöistä ja syötäväksi tarkoitetuista viinirypäleistä kannetaan lisätullia

12

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 530/2011, annettu 30 päivänä toukokuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

14

PÄÄTÖKSET

2011/319/EU

*

Komission päätös, annettu 26 päivänä tammikuuta 2011, valtiontuesta C 50/07 (ex N 894/06), jonka Ranska aikoo myöntää solidaaristen ja vastuullisten sairausvakuutussopimusten ja kuolemantapauksia, vammaa tai invaliditeettia koskevien täydentävien kollektiivisten vakuutussopimusten kehittämiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 267)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 267)

1

16

2011/320/EU

*

Komission päätös, annettu 27 päivänä toukokuuta 2011, luvan antamisesta kromipikolinaatin saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3586)

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3586)

36

2011/321/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/7/EY tarkoitetusta symbolista, jolla tiedotetaan yleisölle uimaveden luokituksesta, uintikiellosta tai siitä, että uiminen ei ole suositeltavaa

38

2011/322/EU

*

Komission päätös, annettu 27 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 mukaisista siirtymäkauden toimenpiteistä siltä osin kuin on kyse muun kuin vaatimustenmukaisen raakamaidon jalostamisesta tietyissä Bulgariassa sijaitsevissa maidonjalostamoissa tehdyn päätöksen 2009/861/EY liitteiden I ja II muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3647)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3647)

1

41

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission asetus (EU) N:o 258/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa (EUVL L 70, 17.3.2011) | 48 |
| | * | Oikaistaan neuvoston asetus (EU) N:o 57/2011, annettu 18 päivänä tammikuuta 2011, Euroopan unionin vesillä ja Euroopan unionin aluksiin tietyillä Euroopan unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2011 (EUVL L 24, 27.1.2011) | 49 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission asetus (EU) N:o 258/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa (EUVL L 70, 17.3.2011)

(EUVL L 70, 17.3.2011)

48

*

Oikaistaan neuvoston asetus (EU) N:o 57/2011, annettu 18 päivänä tammikuuta 2011, Euroopan unionin vesillä ja Euroopan unionin aluksiin tietyillä Euroopan unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2011 (EUVL L 24, 27.1.2011)

(EUVL L 24, 27.1.2011)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 31.5.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/318/YUTP,

annettu 31 päivänä maaliskuuta 2011,

Amerikan yhdysvaltojen osallistumista Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin koskevan Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisen puitesopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 5 ja 6 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Edellytykset, jotka koskevat kolmansien valtioiden osallistumista unionin kriisinhallintaoperaatioihin, olisi määrättävä sopimuksessa, jolla luodaan puitteet tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan, että edellytykset määriteltäisiin tapauskohtaisesti kunkin operaation osalta. |
| --- | --- |

(1)

Edellytykset, jotka koskevat kolmansien valtioiden osallistumista unionin kriisinhallintaoperaatioihin, olisi määrättävä sopimuksessa, jolla luodaan puitteet tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan, että edellytykset määriteltäisiin tapauskohtaisesti kunkin operaation osalta.

| (2) | Neuvoston tehtyä 26 päivänä huhtikuuta 2010 päätöksen neuvottelujen aloittamista koskevasta valtuutuksesta korkea edustaja on neuvotellut Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisen puitesopimuksen, joka koskee Amerikan yhdysvaltojen osallistumista Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin, jäljempänä ’sopimus’. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston tehtyä 26 päivänä huhtikuuta 2010 päätöksen neuvottelujen aloittamista koskevasta valtuutuksesta korkea edustaja on neuvotellut Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisen puitesopimuksen, joka koskee Amerikan yhdysvaltojen osallistumista Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin, jäljempänä ’sopimus’.

| (3) | Sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Sopimus olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään unionin puolesta Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välinen puitesopimus Amerikan yhdysvaltojen osallistumisesta Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin, jäljempänä ’sopimus’.

Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionia sitovasti.

3 artikla

Sopimusta sovelletaan sen allekirjoittamispäivästä alkaen väliaikaisesti, kunnes sen tekemisen edellyttämät menettelyt on saatu päätökseen (1).

4 artikla

Neuvoston puheenjohtaja tekee sopimuksen 10 artiklan 1 kohdassa määrätyn ilmoituksen unionin puolesta.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 31 päivänä maaliskuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

VÖLNER P.

---

(1)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen allekirjoituspäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

1

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

KÄÄNNÖS

Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin

VÄLINEN PUITESOPIMUS

Amerikan yhdysvaltojen osallistumisesta Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin

AMERIKAN YHDYSVALLAT, jäljempänä ’YHDYSVALLAT’

ja

EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’EU’ tai ’EUROOPAN UNIONI’,

jäljempänä yhdessä ’osapuolet’, jotka

Katsovat seuraavaa:

Euroopan unioni voi päättää toteuttaa toimia kriisinhallinnan alalla.

Kahden viimeisen vuosikymmenen aikana hallitukset ja monenväliset järjestöt ovat pyrkineet lisääntyvässä määrin käyttämään keinoja, joilla vähennetään konfliktien esiintymistä maailmassa.

Yhdysvaltojen ja EU:n yhteisenä tahtona on edistää rauhanomaista sovintoa sekä helpottaa jälleenrakentamista ja vakauttamista jakamalla vastuu kriisinhallintaoperaatioissa, ja ne uskovat, että tällaisilla EU:n operaatioilla on paremmat mahdollisuudet onnistua, jos Yhdysvaltojen asiantuntijoita osallistuu niihin.

Yhdysvallat ja EU haluavat vahvistaa yleiset edellytykset, jotka koskevat Yhdysvaltojen osallistumista Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin, tekemällä sopimuksen, jossa luodaan puitteet tällaiselle mahdolliselle tulevalle osallistumiselle, sen sijaan, että edellytykset määriteltäisiin tapauskohtaisesti kunkin operaation osalta.

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Osallistumiseen liittyvät päätökset

1.   Euroopan unionin tehtyä päätöksen kutsua Yhdysvallat osallistumaan EU:n kriisinhallinta-operaatioon ja Yhdysvaltojen päätettyä osallistua siihen Yhdysvallat ilmoittaa Euroopan unionille, millä tavoin se ehdottaa osallistuvansa operaatioon. Yhdysvaltojen päätös osallistua EU:n kriisinhallintaoperaatioon merkitsee sen suostumusta noudattaa siinä neuvoston päätöksessä asetettuja ehtoja, jonka nojalla EU on päättänyt toteuttaa kyseisen operaation, jäljempänä ’neuvoston päätös’.

2.   Euroopan unioni ja Yhdysvallat neuvottelevat Yhdysvaltojen tekemästä osallistumista koskevasta ehdotuksesta, myös sen mahdollisesta osallistumisesta operaation toimintatalousarvioon, ja jos ne ovat yhtä mieltä osallistumisesta, se toteutetaan tämän sopimuksen määräysten ja osapuolten sopimien asianomaisten täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti.

3.   Yhdysvaltojen osallistuminen EU:n kriisinhallintaoperaatioihin ei rajoita Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuutta eikä vaikuta siihen, että Yhdysvallat tekee päätökset osallistumisestaan EU:n kriisinhallintaoperaatioon tapauskohtaisesti.

4.   Euroopan unioni ilmoittaa Yhdysvalloille etukäteen, jos se päättää muuttaa 1 artiklassa tarkoitettua neuvoston päätöstä taikka hyväksyä tai muuttaa asianomaisia täytäntöönpanojärjestelyjä.

5.   Yhdysvallat voi omasta aloitteestaan tai EU:n pyynnöstä ja osapuolten neuvoteltua asiasta milloin tahansa vetäytyä kokonaan tai osittain EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumisesta.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Jolleivät osapuolet kirjallisesti toisin sovi, tätä sopimusta sovelletaan vain niihin EU:n kriisinhallintaoperaatioihin, joihin Yhdysvallat osallistuu tämän sopimuksen allekirjoittamispäivän jälkeen, eikä sillä ole vaikutusta voimassa oleviin sopimuksiin, joilla säännellään Yhdysvaltojen osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioon.

2.   Tämä sopimus koskee vain Yhdysvaltojen siviilihenkilöstön, -yksiköiden ja -voimavarojen osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioihin, jäljempänä ’Yhdysvaltojen osasto’.

3 artikla

Henkilöstön ja yksiköiden asema

1.   EU:n kriisinhallintaoperaatioon määrätyn Yhdysvaltojen osaston asemaan ja erityisesti sen nauttimiin erioikeuksiin ja vapauksiin sovelletaan EU:n ja sen valtion, jossa operaatio toteutetaan, välillä tehtyä operaation asemaa koskevaa sopimusta edellyttäen, että a) Yhdysvalloille annetaan mahdollisuus tarkastella operaation asemaa koskevaa sopimusta ennen operaatioon osallistumista koskevan päätöksen tekemistä ja b), ellei operaation asemaa koskevaa sopimusta ole tehty siihen mennessä kun sitä tarvitaan tuohon tarkasteluun, osapuolet neuvottelevat ja sopivat asianmukaisesta vaihtoehtoisesta Yhdysvaltojen osaston asemaa koskevasta järjestelystä ennen sen lähettämistä, tämän kuitenkaan rajoittamatta EU:lle kuuluvaa yleistä vastuuta sopia isäntämaan kanssa EU:n henkilöstön ja yksiköiden asemaa koskevista järjestelyistä.

2.   Sen maan tai maiden, jossa tai joissa operaatio toteutetaan, ulkopuolella sijaitsevissa esikunta- tai johtoyksiköissä palvelevan Yhdysvaltojen osaston asemaan sovelletaan tarvittaessa esikunta- ja johtoyksiköiden tai asianomaisen yhden tai useamman valtion ja Yhdysvaltojen välillä sovittuja järjestelyjä.

3.   Yhdysvalloilla on oikeus omien lakiensa ja säännöstensä sallimissa rajoissa käyttää lainkäyttövaltaa omaan lähetettyyn henkilöstöönsä siinä maassa, jossa operaatio toteutetaan.

4.   Yhdysvallat vastaa Yhdysvaltain lainsäädännön mukaisesti EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumiseen liittyvien, sen henkilöstön jäsenen esittämien tai jäsentä koskevien vaatimusten ratkaisemisesta. Tämä määräys ei merkitse luopumista Yhdysvaltojen täysivaltaisesta koskemattomuudesta. Millään tässä sopimuksessa olevalla ei ole tarkoitus antaa lainkäyttövaltaa sellaiselle tuomioistuimelle, jolla tuollaista lainkäyttövaltaa ei vielä ole, tai luoda sellaisessa tuomioistuimessa Yhdysvaltoja vastaan täytäntöönpanokelpoinen oikeus.

5.   Osapuolet sopivat luopuvansa toisiaan kohtaan kaikista vaatimuksista (sopimusperusteisia lukuun ottamatta), jotka perustuvat sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen, menetykseen tai tuhoutumiseen, jonka jompikumpi osapuoli omistaa tai jota jompikumpi osapuoli käyttää, tai jommankumman osapuolen henkilöstön loukkaantumiseen tai kuolemaan, joka on aiheutunut henkilöstön suorittaessa tämän sopimuksen mukaisiin toimiin liittyviä virallisia tehtäviään, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta menettelystä.

6.   Yhdysvallat sitoutuu antamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä julistuksen, joka koskee vastavuoroista vaatimuksista luopumista niitä EU:n jäsenvaltioita kohtaan, jotka osallistuvat sellaiseen EU:n kriisinhallintaoperaatioon, johon Yhdysvallat osallistuu.

7.   Euroopan unioni sitoutuu varmistamaan, että EU:n jäsenvaltiot antavat tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä julistuksen, joka koskee sellaisista vaatimuksista luopumista, jotka liittyvät Yhdysvaltojen tulevaan osallistumiseen EU:n kriisinhallintaoperaatioon.

4 artikla

Turvaluokitellut tiedot

Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan unionin välillä Washingtonissa 30 päivänä huhtikuuta 2007 tehtyä turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevaa sopimusta sovelletaan EU:n kriisinhallintaoperaatioiden yhteydessä.

5 artikla

Operaatioon osallistuminen

1.   Yhdysvallat pyrkii erityisin ohjein varmistamaan, että osana sen osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioihin lähetetty henkilöstö, jäljempänä ’lähetetty henkilöstö’, suorittaa tehtävänsä tavalla, joka on 1 artiklassa tarkoitetun neuvoston päätöksen, operaatiosuunnitelman ja asiaankuuluvien täytäntöönpanotoimenpiteiden mukainen ja niitä täysin tukeva.

2.   Yhdysvallat neuvottelee EU:n kanssa hyvissä ajoin kaikista muutoksista, jotka koskevat sen tämän sopimuksen nojalla tapahtuvaa osallistumista EU:n kriisinhallintaoperaatioon.

3.   Lähetetyllä henkilöstöllä on oltava asianmukainen lääkärintodistus, ja tähän henkilöstöön kuuluville on annettava siitä jäljennös, joka on pyynnöstä esitettävä asianomaisille EU:n viranomaisille.

6 artikla

Johtamisjärjestely

1.   Operaation toteutuksen aikana EU:n komentaja tai operaation johtaja valvoo ja ohjaa lähetetyn henkilöstön ja yksikköjen toimintaa.

2.   Lähetetty henkilöstö ja yksiköt pysyvät Yhdysvaltojen yleisessä alaisuudessa.

3.   Yhdysvallat pyrkii erityisin ohjein varmistamaan, että lähetetty henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja käyttäytyy täysin operaation tavoitteiden mukaisesti ja EU:n komentajan tai operaation johtajan käskyjen ja ohjeiden mukaisesti.

4.   Yhdysvalloilla on EU:n kriisinhallintaoperaation päivittäisessä toteuttamisessa samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla.

5.   EU:n komentaja tai operaation johtaja vastaa lähetetyn henkilöstön kurinpidollisesta valvonnasta. Mahdolliset kurinpitotoimet toteuttaa tarvittaessa Yhdysvallat.

6.   Yhdysvallat nimeää yhteyspisteen, joka edustaa sen kansallista osastoa asianomaisessa EU:n kriisinhallintaoperaatiossa. Yhteyspiste raportoi operaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osaston päivittäisestä kurinpidosta.

7.   Päätöksen operaation lopettamisesta tekee Euroopan unioni, joka kuulee Yhdysvaltoja ennen päätöksen tekemistä, jos Yhdysvallat tällaista päätöstä harkittaessa osallistuu yhä EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioon.

7 artikla

Rahoitusnäkökohdat

1.   Yhdysvallat vastaa EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistumiseensa liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä kustannuksia, jotka operaation toimintatalousarviossa kuuluvat yhteisiin kustannuksiin.

2.   Euroopan unioni vapauttaa Yhdysvallat EU:n kriisinhallintaoperaation toimintatalousarvioon osallistumisesta, kun Euroopan unioni päättää, että Yhdysvallat osallistuu jo merkittävällä tavalla. Yhdysvalloille ilmoitetaan toimintatalousarvioon osallistumista koskevasta EU:n päätöksestä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen neuvottelujen kuluessa.

3.   Tämän sopimuksen mukainen Yhdysvaltojen osallistuminen EU:n kriisinhallintaoperaatioon määräytyy käytettävissä olevien määrärahojen mukaisesti.

8 artikla

Sopimuksen täytäntöönpanojärjestelyt

Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin asianomaiset viranomaiset allekirjoittavat tämän sopimuksen täytäntöönpanoa varten tarvittavat tekniset, rahoitukselliset ja hallinnolliset järjestelyt.

9 artikla

Riitojen ratkaiseminen

Tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevat riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.

10 artikla

Voimaantulo ja päättyminen

1.   Tämä sopimus tulee voimaan sitä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen, että ne ovat saattaneet päätökseen tätä varten tarvittavat sisäiset menettelyt.

2.   Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivästä alkaen.

3.   Osapuolet tarkastelevat tätä sopimusta uudelleen säännöllisin väliajoin.

4.   Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten keskinäisen kirjallisen sopimuksen perusteella.

5.   Kumpi tahansa osapuoli voi saattaa tämän sopimuksen päättymään ilmoittamalla siitä kuusi kuukautta edeltäkäsin kirjallisesti toiselle osapuolelle.

Tehty Washingtonissa kahtena kappaleena englannin kielellä seitsemäntenätoista päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattayksitoista.

Euroopan unionin puolesta

C. ASHTON

Amerikan yhdysvaltojen puolesta

H. CLINTON

JULISTUSTEN TEKSTI

Euroopan unionin jäsenvaltioita koskeva teksti:

”Ne Euroopan unionin jäsenvaltiot, jotka soveltavat Euroopan unionin neuvoston päätöstä, joka koskee sellaista EU:n kriisinhallintaoperaatiota, johon Yhdysvallat osallistuu, aikovat omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopua esittämästä Yhdysvalloille korvausvaatimuksia, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut Yhdysvalloista olevan henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta menettelystä, |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut Yhdysvalloista olevan henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta menettelystä,

| — | tai jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut Yhdysvaltain omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä on käytetty operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Yhdysvalloista olevan EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta menettelystä.” |
| --- | --- |

—

tai jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut Yhdysvaltain omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä on käytetty operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Yhdysvalloista olevan EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta menettelystä.”

Yhdysvaltoja koskeva teksti:

”Yhdysvallat, joka soveltaa EU:n kriisinhallintaoperaatiota koskevaa EU:n neuvoston päätöstä, aikoo oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopua vaatimuksista EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvaa valtiota kohtaan Yhdysvaltain henkilöstön jäsenen loukkaantumisen tai kuoleman johdosta taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumisen tai menetyksen vuoksi, jonka se omistaa ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta menettelystä, tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta menettelystä, tai

| — | tai jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä on käytetty operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta menettelystä.” |
| --- | --- |

—

tai jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä on käytetty operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta menettelystä.”

---

ASETUKSET

| 31.5.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/6

---

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 527/2011,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2011,

Trichoderma reesei (MUCL 49755) -organismin tuottamaa endo-1,4-β-ksylanaasia, Trichoderma reesei (MUCL 49754) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-β-glukanaasia ja Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) -organismin tuottamaa polygalakturonaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Aveve NV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Trichoderma reesei (MUCL 49755) -organismin tuottamaa endo-1,4-β-ksylanaasia (EC 3.2.1.8), Trichoderma reesei (MUCL 49754) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-β-glukanaasia (EC 3.2.1.6) ja Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) -organismin tuottamaa polygalakturonaasia (EC 3.2.1.15) sisältävän, liitteessä mainitun valmisteen hyväksyntää koskeva hakemus on tehty asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Trichoderma reesei (MUCL 49755) -organismin tuottamaa endo-1,4-β-ksylanaasia (EC 3.2.1.8), Trichoderma reesei (MUCL 49754) -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-β-glukanaasia (EC 3.2.1.6) ja Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) -organismin tuottamaa polygalakturonaasia (EC 3.2.1.15) sisältävän, liitteessä mainitun valmisteen hyväksyntää koskeva hakemus on tehty asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee liitteessä mainitun valmisteen hyväksymistä vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ’eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet’. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee liitteessä mainitun valmisteen hyväksymistä vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ’eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet’.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 8 päivänä heinäkuuta 2009 (2) ja 2 päivänä helmikuuta 2011 (3) antamissaan lausunnoissa, että liitteessä tarkoitetulla valmisteella ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön ja että kyseinen lisäaine saattaa lisätä kohdelajien kasvua ja parantaa rehun hyötysuhdetta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun, rehun lisäaineita käsittelevän vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla kyseinen lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 8 päivänä heinäkuuta 2009 (2) ja 2 päivänä helmikuuta 2011 (3) antamissaan lausunnoissa, että liitteessä tarkoitetulla valmisteella ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön ja että kyseinen lisäaine saattaa lisätä kohdelajien kasvua ja parantaa rehun hyötysuhdetta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun, rehun lisäaineita käsittelevän vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla kyseinen lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Liitteessä esitetyn valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Liitteessä esitetyn valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi hyväksyttävä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ’eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet’ ja funktionaaliseen ryhmään ’ruuansulatusta edistävät aineet’ kuuluva liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten rehussa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  The EFSA Journal (2009) 1186, 1–17.

2

(3)  EFSA Journal (2011); 9(2):2010.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunniste-numero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäis-pitoisuus | Enimmäis-pitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet |
| 4a 14 | Aveve NV | | Endo-1,4-β-ksylanaasi
  EC 3.2.1.8 |

Lisäaineen tunniste-numero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäis-pitoisuus

Enimmäis-pitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet

4a 14

Aveve NV

Endo-1,4-β-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

| | Endo-1,3(4)-β-glukanaasi
  EC 3.2.1.6 |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glukanaasi

EC 3.2.1.6

| | Polygalakturo-naasi
  EC 3.2.1.15 |
| --- | --- |

Polygalakturo-naasi

EC 3.2.1.15

| | Lisäaineen koostumus

  Endo-1,4-β-ksylanaasi (EC 3.2.1.8), jota tuottaa Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glukanaasi (EC 3.2.1.6), jota tuottaa Trichoderma reesei (MUCL 49754), ja polygalakturonaasi (EC 3.2.1.15), jota tuottaa Aspergillus aculeatus (CBS 589.94); valmisteen vähimmäisaktiivisuus on | kiinteässä muodossa: | Endo-1,4-β-ksylanaasi: 21 400 XU 1 (1)/g |
| --- | --- | --- | --- |

Lisäaineen koostumus

Endo-1,4-β-ksylanaasi (EC 3.2.1.8), jota tuottaa Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glukanaasi (EC 3.2.1.6), jota tuottaa Trichoderma reesei (MUCL 49754), ja polygalakturonaasi (EC 3.2.1.15), jota tuottaa Aspergillus aculeatus (CBS 589.94); valmisteen vähimmäisaktiivisuus on

kiinteässä muodossa:

Endo-1,4-β-ksylanaasi: 21 400 XU 1 (1)/g

| | Endo-1,3(4)-β-glukanaasi: 12 300 BGU (2)/g |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glukanaasi: 12 300 BGU (2)/g

| | Polygalakturonaasi: 460 PGLU (3)/g. |
| --- | --- |

Polygalakturonaasi: 460 PGLU (3)/g.

| | nesteenä: | Endo-1,4-β-ksylanaasi: 10 700 XU /g |
| --- | --- | --- |

nesteenä:

Endo-1,4-β-ksylanaasi: 10 700 XU /g

| | Endo-1,3(4)-β-glukanaasi: 6 150 BGU/g |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glukanaasi: 6 150 BGU/g

| | Polygalakturonaasi: 230 PGLU /g. |
| --- | --- |

Polygalakturonaasi: 230 PGLU /g.

| | Tehoaineen kuvaus

  Endo-1,4-β-ksylanaasi (EC 3.2.1.8),
  jota tuottaa Trichoderma reesei, endo-1,3(4)-β-glukanaasi (EC 3.2.1.6), jota tuottaa Trichoderma reesei, ja polygalakturonaasi (EC 3.2.1.15), jota tuottaa Aspergillus aculeatus. |
| --- | --- |

Tehoaineen kuvaus

Endo-1,4-β-ksylanaasi (EC 3.2.1.8),

jota tuottaa Trichoderma reesei, endo-1,3(4)-β-glukanaasi (EC 3.2.1.6), jota tuottaa Trichoderma reesei, ja polygalakturonaasi (EC 3.2.1.15), jota tuottaa Aspergillus aculeatus.

| | Analyysimenetelmä
   (4)

  Tehoaineen määrittäminen lisäaineesta ja rehuista:






  — | Kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa vesiliukoista väriainetta, jota endo-1,4-β-ksylanaasi vapauttaa väriaineeseen ristisidotusta vehnän arabinoksylaanisubstraatista. |
| --- | --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (4)

Tehoaineen määrittäminen lisäaineesta ja rehuista:

—

Kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa vesiliukoista väriainetta, jota endo-1,4-β-ksylanaasi vapauttaa väriaineeseen ristisidotusta vehnän arabinoksylaanisubstraatista.

| — | Kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa vesiliukoista väriainetta, jota endo-1,3(4)-β-glukanaasi vapauttaa väriaineeseen ristisidotusta ohran beetaglukaanisubstraatista. |
| --- | --- |

—

Kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa vesiliukoista väriainetta, jota endo-1,3(4)-β-glukanaasi vapauttaa väriaineeseen ristisidotusta ohran beetaglukaanisubstraatista.

| — | Viskosimetrinen menetelmä, joka perustuu viskositeetin vähenemiseen polygalakturonaasin vaikuttaessa pektiiniä sisältävään substraattiin (polymetyyligalakturonihappo). |
| --- | --- |

—

Viskosimetrinen menetelmä, joka perustuu viskositeetin vähenemiseen polygalakturonaasin vaikuttaessa pektiiniä sisältävään substraattiin (polymetyyligalakturonihappo).

Porsaat (vieroitetut)

| | Endo-1,4-β-ksylanaasi: 2 140 XU |
| --- | --- |

Endo-1,4-β-ksylanaasi: 2 140 XU

| | Endo-1,3(4)-β-gluka-naasi: 1 230 BGU |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-gluka-naasi: 1 230 BGU

| | Polygalaktu-ronaasi: 46 PGLU |
| --- | --- |

Polygalaktu-ronaasi: 46 PGLU

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpö-tila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpö-tila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | (Vieroitetuille) porsaille 35 kg:aan asti. |
| --- | --- |

2.

(Vieroitetuille) porsaille 35 kg:aan asti.

| 3. | Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon muita polysakkarideja kuin tärkkelystä. |
| --- | --- |

3.

Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon muita polysakkarideja kuin tärkkelystä.

20. kesäkuuta 2021

---

(1)  1 XU on entsyymimäärä, joka vapauttaa kauran/spelttivehnän ksylaanista 1 mikromoolin pelkistäviä sokereita (ksyloosiekvivalentteina) minuutissa (pH 4,8 ja lämpötila 50 °C).

(2)  1 BGU on entsyymimäärä, joka vapauttaa ohran beetaglukaanista 1 mikromoolin pelkistäviä sokereita (sellobioosiekvivalentteina) minuutissa (pH 5,0 ja lämpötila 50 °C).

(3)  1 PGLU on entsyymimäärä, joka vapauttaa polymetyyligalakturonihaposta (substraattia sisältävä pektiini) 1 mikromoolin pelkistäviä sokereita (glukoosiekvivalentteina) minuutissa (pH 4,8 ja lämpötila 35 °C).

(4)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 31.5.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 528/2011,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2011,

Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) -organismin tuottaman endo-1,4-β-ksylanaasin hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen rehun lisäaineeksi (hyväksynnän haltija Danisco Animal Nutrition)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti on jätetty Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) -organismin tuottaman endo-1,4-β-ksylanaasin (EC 3.2.1.8) hyväksyntää koskeva hakemus. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti on jätetty Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) -organismin tuottaman endo-1,4-β-ksylanaasin (EC 3.2.1.8) hyväksyntää koskeva hakemus. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) -organismin tuottaman endo-1,4-β-ksylanaasin (EC 3.2.1.8) hyväksymistä vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) -organismin tuottaman endo-1,4-β-ksylanaasin (EC 3.2.1.8) hyväksymistä vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”.

| (4) | Kyseisen valmisteen käyttö hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi broilerien, munivien kanojen, ankkojen ja lihakalkkunoiden ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 9/2010 (2). |
| --- | --- |

(4)

Kyseisen valmisteen käyttö hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi broilerien, munivien kanojen, ankkojen ja lihakalkkunoiden ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 9/2010 (2).

| (5) | On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta Trichoderma reesei -organismin (ATCC PTA 5588) tuottaman endo-1,4-β-ksylanaasin (EC 3.2.1.8) hyväksymiseksi vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen ruokinnassa. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 1 päivänä helmikuuta 2011 antamassaan lausunnossa (3), että Trichoderma reesei -organismin (ATCC 5588) tuottamalla endo-1,4-β-ksylanaasilla (EC 3.2.1.8) ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön ja että sen käyttö voi parantaa eläinjalostukseen liittyvää tuotantokykyä. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun, rehun lisäaineita käsittelevän vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla kyseinen lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(5)

On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta Trichoderma reesei -organismin (ATCC PTA 5588) tuottaman endo-1,4-β-ksylanaasin (EC 3.2.1.8) hyväksymiseksi vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen ruokinnassa. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 1 päivänä helmikuuta 2011 antamassaan lausunnossa (3), että Trichoderma reesei -organismin (ATCC 5588) tuottamalla endo-1,4-β-ksylanaasilla (EC 3.2.1.8) ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön ja että sen käyttö voi parantaa eläinjalostukseen liittyvää tuotantokykyä. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun, rehun lisäaineita käsittelevän vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla kyseinen lisäaine määritetään rehusta.

| (6) | Trichoderma reesei -organismin (ATCC 5588) tuottaman endo-1,4-β-ksylanaasin (EC 3.2.1.8) arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(6)

Trichoderma reesei -organismin (ATCC 5588) tuottaman endo-1,4-β-ksylanaasin (EC 3.2.1.8) arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi hyväksyttävä.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluva, liitteessä mainittu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUVL L 3, 7.1.2010, s. 10.

2

(3)  The EFSA Journal 2011, 9(2): 2008.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet |
| 4a11 | Danisco Animal Nutrition | Endo-1,4-β-ksylanaasi
  EC 3.2.1.8 | | Lisäaineen koostumus

  Endo-β-1,4-ksylanaasi (EC 3.2.1.8)
  jota tuottaa Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588); endo-1,4-β-ksylanaasin vähimmäisaktiivisuus: 40 000 U (1)/g |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet

4a11

Danisco Animal Nutrition

Endo-1,4-β-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

Lisäaineen koostumus

Endo-β-1,4-ksylanaasi (EC 3.2.1.8)

jota tuottaa Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588); endo-1,4-β-ksylanaasin vähimmäisaktiivisuus: 40 000 U (1)/g

| | Tehoaineen kuvaus


  Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) -organismin tuottama endo-1,4-β-ksylanaasi (EC 3.2.1.8) |
| --- | --- |

Tehoaineen kuvaus

Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) -organismin tuottama endo-1,4-β-ksylanaasi (EC 3.2.1.8)

| | Analyysimenetelmä
   (2)

  kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa vesiliukoista väriainetta, jota endo-1,4-β-ksylanaasi vapauttaa atsuriiniin ristisidotuista vehnän arabinoksylaaniaineista |
| --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (2)

kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa vesiliukoista väriainetta, jota endo-1,4-β-ksylanaasi vapauttaa atsuriiniin ristisidotuista vehnän arabinoksylaaniaineista

(Vieroite-tut) porsaat ja lihasiat

2 000 U

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Käytetään rehuissa, joissa on paljon tärkkelystä ja muita polysakkarideja |
| --- | --- |

2.

Käytetään rehuissa, joissa on paljon tärkkelystä ja muita polysakkarideja

| 3. | (Vieroitetuille) porsaille 35 kg:aan asti. |
| --- | --- |

3.

(Vieroitetuille) porsaille 35 kg:aan asti.

20. kesäkuuta 2021

---

(1)  1 U on entsyymimäärä, joka vapauttaa ristisidoksisesta kaura–speltti-arabinoksylaanisubstraatista yhdessä minuutissa 0,5 μmol pelkistävää sokeria (ilmaistuna ksyloosiekvivalentteina) (pH 5,3 ja lämpötila 50 °C).

(2)  Yksityiskohtaisia tietoja analyysimenetelmistä seuraavassa vertailulaboratorion osoitteessa: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 31.5.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/12

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 529/2011,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2011,

asetuksen (EY) N:o 1580/2007 muuttamisesta niiden määrien osalta, joista alkaen tomaateista, aprikooseista, sitruunoista, luumuista, persikoista, nektariineista, päärynöistä ja syötäväksi tarkoitetuista viinirypäleistä kannetaan lisätullia

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 143 artiklan b alakohdan yhdessä 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 (2) säädetään sen liitteessä XVII lueteltujen tuotteiden tuonnin valvonnasta. Valvonta tapahtuu tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (3) 308 d artiklassa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 (2) säädetään sen liitteessä XVII lueteltujen tuotteiden tuonnin valvonnasta. Valvonta tapahtuu tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (3) 308 d artiklassa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

| (2) | Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen yhteydessä tehdyn maataloussopimuksen (4) 5 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi ja vuosilta 2008, 2009 ja 2010 saatavilla olevien viimeisten tietojen perusteella on aiheellista mukauttaa määrää, josta alkaen tomaateista, aprikooseista, sitruunoista, luumuista, persikoista, nektariineista, päärynöistä ja syötäväksi tarkoitetuista viinirypäleistä aletaan kantaa lisätullia. |
| --- | --- |

(2)

Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen yhteydessä tehdyn maataloussopimuksen (4) 5 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi ja vuosilta 2008, 2009 ja 2010 saatavilla olevien viimeisten tietojen perusteella on aiheellista mukauttaa määrää, josta alkaen tomaateista, aprikooseista, sitruunoista, luumuista, persikoista, nektariineista, päärynöistä ja syötäväksi tarkoitetuista viinirypäleistä aletaan kantaa lisätullia.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1580/2007 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1580/2007 olisi muutettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1580/2007 liite XVII tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

(3)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

3

(4)  EYVL L 336, 23.12.1994, s. 22.

4

---

LIITE

”LIITE XVII

LISÄTUONTITULLIT: IV OSASTON II LUVUN 2 JAKSO

Tavaran kuvauksen sanamuotoa on pidettävä ainoastaan ohjeellisena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhdistetyn nimikkeistön tulkintasääntöjen soveltamista. Lisätullien soveltamisala määräytyy tässä liitteessä CN-koodien sisällön mukaan, sellaisena kuin ne ovat tämän asetuksen antamishetkellä.

| Järjestysnumero | CN-koodi | Tavaran kuvaus | Soveltamisjakso | Kynnystaso (tonnia) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomaatit | 1. lokakuuta–31. toukokuuta | 481 625 |
| 78.0020 | 1. kesäkuuta–30. syyskuuta | 44 251 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Kurkut | 1. toukokuuta–31. lokakuuta | 31 289 |
| 78.0075 | 1. marraskuuta–30. huhtikuuta | 26 583 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artisokat | 1. marraskuuta–30. kesäkuuta | 17 258 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Kesäkurpitsat | 1. tammikuuta–31. joulukuuta | 57 955 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Appelsiinit | 1. joulukuuta–31. toukokuuta | 368 535 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementiinit | 1. marraskuuta alkaen helmikuun loppuun | 175 110 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat); wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit | 1. marraskuuta alkaen helmikuun loppuun | 115 625 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Sitruunat | 1. kesäkuuta–31. joulukuuta | 346 366 |
| 78.0160 | 1. tammikuuta–31. toukokuuta | 88 090 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet | 21. heinäkuuta–20. marraskuuta | 80 588 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Omenat | 1. tammikuuta–31. elokuuta | 916 384 |
| 78.0180 | 1. syyskuuta–31. joulukuuta | 95 396 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Päärynät | 1. tammikuuta–30. huhtikuuta | 229 646 |
| 78.0235 | 1. heinäkuuta–31. joulukuuta | 35 541 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Aprikoosit | 1. kesäkuuta–31. heinäkuuta | 5 794 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Kirsikat (muut kuin hapankirsikat) | 21. toukokuuta–10. elokuuta | 30 783 |
| 78.0270 | 0809 30 | Persikat, myös nektariinit | 11. kesäkuuta–30. syyskuuta | 5 613 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Luumut | 11. kesäkuuta–30. syyskuuta | 10 293” |

Järjestysnumero

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Soveltamisjakso

Kynnystaso (tonnia)

78.0015

0702 00 00

Tomaatit

1. lokakuuta–31. toukokuuta

481 625

78.0020

1. kesäkuuta–30. syyskuuta

44 251

78.0065

0707 00 05

Kurkut

1. toukokuuta–31. lokakuuta

31 289

78.0075

1. marraskuuta–30. huhtikuuta

26 583

78.0085

0709 90 80

Artisokat

1. marraskuuta–30. kesäkuuta

17 258

78.0100

0709 90 70

Kesäkurpitsat

1. tammikuuta–31. joulukuuta

57 955

78.0110

0805 10 20

Appelsiinit

1. joulukuuta–31. toukokuuta

368 535

78.0120

0805 20 10

Klementiinit

1. marraskuuta alkaen helmikuun loppuun

175 110

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat); wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit

1. marraskuuta alkaen helmikuun loppuun

115 625

78.0155

0805 50 10

Sitruunat

1. kesäkuuta–31. joulukuuta

346 366

78.0160

1. tammikuuta–31. toukokuuta

88 090

78.0170

0806 10 10

Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet

21. heinäkuuta–20. marraskuuta

80 588

78.0175

0808 10 80

Omenat

1. tammikuuta–31. elokuuta

916 384

78.0180

1. syyskuuta–31. joulukuuta

95 396

78.0220

0808 20 50

Päärynät

1. tammikuuta–30. huhtikuuta

229 646

78.0235

1. heinäkuuta–31. joulukuuta

35 541

78.0250

0809 10 00

Aprikoosit

1. kesäkuuta–31. heinäkuuta

5 794

78.0265

0809 20 95

Kirsikat (muut kuin hapankirsikat)

21. toukokuuta–10. elokuuta

30 783

78.0270

0809 30

Persikat, myös nektariinit

11. kesäkuuta–30. syyskuuta

5 613

78.0280

0809 40 05

Luumut

11. kesäkuuta–30. syyskuuta

10 293”

---

| 31.5.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/14

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 530/2011,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2011,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 31 päivänä toukokuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 133,3 |
| TR | 67,3 |
| ZZ | 88,2 |
| 0707 00 05 | AL | 31,8 |
| MK | 28,2 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 57,0 |
| 0709 90 70 | MA | 86,8 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 104,5 |
| 0709 90 80 | EC | 23,2 |
| ZZ | 23,2 |
| 0805 10 20 | EG | 57,8 |
| IL | 54,0 |
| MA | 49,7 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 59,0 |
| 0805 50 10 | AR | 72,2 |
| TR | 68,8 |
| ZA | 127,2 |
| ZZ | 89,4 |
| 0808 10 80 | AR | 98,2 |
| BR | 79,0 |
| CA | 129,0 |
| CL | 79,0 |
| CN | 95,4 |
| CR | 69,1 |
| NZ | 112,2 |
| US | 102,6 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 94,8 |
| 0809 20 95 | US | 384,8 |
| ZZ | 384,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

64,0

MA

133,3

TR

67,3

ZZ

88,2

0707 00 05

AL

31,8

MK

28,2

TR

111,1

ZZ

57,0

0709 90 70

MA

86,8

TR

122,2

ZZ

104,5

0709 90 80

EC

23,2

ZZ

23,2

0805 10 20

EG

57,8

IL

54,0

MA

49,7

TR

74,4

ZZ

59,0

0805 50 10

AR

72,2

TR

68,8

ZA

127,2

ZZ

89,4

0808 10 80

AR

98,2

BR

79,0

CA

129,0

CL

79,0

CN

95,4

CR

69,1

NZ

112,2

US

102,6

UY

96,7

ZA

87,0

ZZ

94,8

0809 20 95

US

384,8

ZZ

384,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 31.5.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/16

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2011,

valtiontuesta C 50/07 (ex N 894/06), jonka Ranska aikoo myöntää solidaaristen ja vastuullisten sairausvakuutussopimusten ja kuolemantapauksia, vammaa tai invaliditeettia koskevien täydentävien kollektiivisten vakuutussopimusten kehittämiseksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 267)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/319/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 28 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä valtiontuesta, jonka se aikoo myöntää vuoden 2006 lisätalousarviota korjaavassa lakiesityksessä määriteltyjen solidaaristen ja vastuullisten sairausvakuutussopimusten kehittämiseksi. Tämän tukiohjelman määräykset sisältyvät 30 päivänä joulukuuta 2006 annetun vuoden 2006 lisätalousarviota korjaavan lain nro 2006/1771 88 §:n (3). Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle täydentäviä tietoja 26 päivänä helmikuuta, 11 päivänä toukokuuta ja 18 päivänä syyskuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 28 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä valtiontuesta, jonka se aikoo myöntää vuoden 2006 lisätalousarviota korjaavassa lakiesityksessä määriteltyjen solidaaristen ja vastuullisten sairausvakuutussopimusten kehittämiseksi. Tämän tukiohjelman määräykset sisältyvät 30 päivänä joulukuuta 2006 annetun vuoden 2006 lisätalousarviota korjaavan lain nro 2006/1771 88 §:n (3). Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle täydentäviä tietoja 26 päivänä helmikuuta, 11 päivänä toukokuuta ja 18 päivänä syyskuuta 2007 päivätyillä kirjeillä.

| (2) | Komissio ilmoitti Ranskalle 13 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisestä tuesta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätty muodollinen tutkintamenettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Ranskalle 13 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisestä tuesta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätty muodollinen tutkintamenettely.

| (3) | Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio pyysi asianomaisia osapuolia toimittamaan kyseistä tukea koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio pyysi asianomaisia osapuolia toimittamaan kyseistä tukea koskevat huomautuksensa.

| (4) | Ranska toimitti 21 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(4)

Ranska toimitti 21 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevat huomautuksensa.

| (5) | Komissio vastaanotti huomautuksia useilta kolmansilta osapuolilta. Komissio toimitti nämä huomautukset Ranskalle mahdollisten näkemysten esittämistä varten. Ranska esitti huomautuksensa 8 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio vastaanotti huomautuksia useilta kolmansilta osapuolilta. Komissio toimitti nämä huomautukset Ranskalle mahdollisten näkemysten esittämistä varten. Ranska esitti huomautuksensa 8 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Ranska toimitti komissiolle täydentäviä tietoja 31 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Ranska toimitti komissiolle täydentäviä tietoja 31 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Tietyt kolmannet osapuolet toimittivat helmikuussa 2009 komissiolle täydentäviä tietoja. |
| --- | --- |

(7)

Tietyt kolmannet osapuolet toimittivat helmikuussa 2009 komissiolle täydentäviä tietoja.

| (8) | Ranskan viranomaiset alkoivat 2 päivänä kesäkuuta 2009 pidetyn komission ja Ranskan viranomaisten välisen kokouksen jälkeen tutkia mahdollisuutta tehdä tiettyjä muutoksia ilmoitettuihin tukiohjelmiin ja lupasivat toimittaa näitä muutoksia koskevat tiedot komissiolle mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(8)

Ranskan viranomaiset alkoivat 2 päivänä kesäkuuta 2009 pidetyn komission ja Ranskan viranomaisten välisen kokouksen jälkeen tutkia mahdollisuutta tehdä tiettyjä muutoksia ilmoitettuihin tukiohjelmiin ja lupasivat toimittaa näitä muutoksia koskevat tiedot komissiolle mahdollisimman pian.

| (9) | Komissio myönsi Ranskalle 22 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä 22 työpäivää aikaa toimittaa analyysin tulokset. |
| --- | --- |

(9)

Komissio myönsi Ranskalle 22 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä 22 työpäivää aikaa toimittaa analyysin tulokset.

| (10) | Ranskan viranomaiset pyysivät 3 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä muodollisen tutkintamenettelyn keskeyttämistä 1 päivään huhtikuuta 2010 saakka. |
| --- | --- |

(10)

Ranskan viranomaiset pyysivät 3 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä muodollisen tutkintamenettelyn keskeyttämistä 1 päivään huhtikuuta 2010 saakka.

| (11) | Komissio ilmoitti 17 päivänä marraskuuta 2009, että se suostuu valtiontuen tarkastusmenettelyissä sovellettavien käytännesääntöjen (5) mukaisesti muodollisen tutkintamenettelyn keskeyttämiseen 1 päivään huhtikuuta 2010 saakka, jotta Ranska voisi mukauttaa lakiesityksensä ja toteuttaa tarvittavat kuulemiset. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti 17 päivänä marraskuuta 2009, että se suostuu valtiontuen tarkastusmenettelyissä sovellettavien käytännesääntöjen (5) mukaisesti muodollisen tutkintamenettelyn keskeyttämiseen 1 päivään huhtikuuta 2010 saakka, jotta Ranska voisi mukauttaa lakiesityksensä ja toteuttaa tarvittavat kuulemiset.

| (12) | Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 26 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä toimittavansa 17 päivänä toukokuuta 2010 tukiohjelman mahdollisen muutosluonnoksen. |
| --- | --- |

(12)

Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 26 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä toimittavansa 17 päivänä toukokuuta 2010 tukiohjelman mahdollisen muutosluonnoksen.

| (13) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 27 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä tietoja, joista ei kuitenkaan käynyt ilmi ilmoitettuun tukiohjelmaan tehtyjä muutoksia. |
| --- | --- |

(13)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 27 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä tietoja, joista ei kuitenkaan käynyt ilmi ilmoitettuun tukiohjelmaan tehtyjä muutoksia.

II   TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (14) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen kohteena on kaksi erillistä verotoimenpidettä: |
| --- | --- |

(14)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen kohteena on kaksi erillistä verotoimenpidettä:

| (15) | Ensimmäinen ilmoitettu toimenpide koskee Ranskan yleisen verolain (code général des impôts) 207–2 §:n nojalla myönnettävää vapautusta yhtiöverosta ja alueellisesta elinkeinoverosta (6) (yleisen verolain 1461–1 §). Vapautus myönnetään tiettyjen ns. solidaaristen ja vastuullisten sairausvakuutussopimusten (contrats d’assurance maladie solidaires et responsables) hallinnointitoimenpiteille. Näistä vapautuksista hyötyisivät kaikki näitä sopimuksia tarjoavat laitokset: keskinäiset yhtiöt ja keskinäisiä yhtiöitä koskevan lain soveltamisalaan kuuluvat yhteenliittymät, sosiaaliturvalain (code de la sécurité sociale) IX osan III otsikon tai maaseutulain (code rural) VII osan soveltamisalaan kuuluvat ns. ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset (institutions de prévoyance) sekä kaikki vakuutuslain (code des assurances) soveltamisalaan kuuluvat yritykset. |
| --- | --- |

(15)

Ensimmäinen ilmoitettu toimenpide koskee Ranskan yleisen verolain (code général des impôts) 207–2 §:n nojalla myönnettävää vapautusta yhtiöverosta ja alueellisesta elinkeinoverosta (6) (yleisen verolain 1461–1 §). Vapautus myönnetään tiettyjen ns. solidaaristen ja vastuullisten sairausvakuutussopimusten (contrats d’assurance maladie solidaires et responsables) hallinnointitoimenpiteille. Näistä vapautuksista hyötyisivät kaikki näitä sopimuksia tarjoavat laitokset: keskinäiset yhtiöt ja keskinäisiä yhtiöitä koskevan lain soveltamisalaan kuuluvat yhteenliittymät, sosiaaliturvalain (code de la sécurité sociale) IX osan III otsikon tai maaseutulain (code rural) VII osan soveltamisalaan kuuluvat ns. ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset (institutions de prévoyance) sekä kaikki vakuutuslain (code des assurances) soveltamisalaan kuuluvat yritykset.

| (16) | Tämän toimenpiteen päätavoitteena on kehittää tämäntyyppisiä vakuutussopimuksia ja laajentaa sitä kautta täydentävien terveydenhoitovakuutusten kattavuutta kansalaisia hyödyttävällä tavalla. Toimenpiteellä täydennettäisiin vakuutussopimuksia koskevaa verovapautusjärjestelmää, jota sovelletaan samantyyppisiin sopimuksiin ja jonka komissio on hyväksynyt 2 päivänä kesäkuuta 2004 (7) ja 29 päivänä lokakuuta 2010 (8) tehdyillä päätöksillä. |
| --- | --- |

(16)

Tämän toimenpiteen päätavoitteena on kehittää tämäntyyppisiä vakuutussopimuksia ja laajentaa sitä kautta täydentävien terveydenhoitovakuutusten kattavuutta kansalaisia hyödyttävällä tavalla. Toimenpiteellä täydennettäisiin vakuutussopimuksia koskevaa verovapautusjärjestelmää, jota sovelletaan samantyyppisiin sopimuksiin ja jonka komissio on hyväksynyt 2 päivänä kesäkuuta 2004 (7) ja 29 päivänä lokakuuta 2010 (8) tehdyillä päätöksillä.

| (17) | Tämän verovapautusjärjestelmän piiriin kuuluvat sairausvakuutussopimukset otettiin Ranskassa käyttöön vuonna 2001 (9). Kyseessä ovat kollektiivisia toimenpiteitä koskevat pakolliset sopimukset sekä yksilöllisiä ja kollektiivisia toimenpiteitä koskevat vapaaehtoiset sopimukset. |
| --- | --- |

(17)

Tämän verovapautusjärjestelmän piiriin kuuluvat sairausvakuutussopimukset otettiin Ranskassa käyttöön vuonna 2001 (9). Kyseessä ovat kollektiivisia toimenpiteitä koskevat pakolliset sopimukset sekä yksilöllisiä ja kollektiivisia toimenpiteitä koskevat vapaaehtoiset sopimukset.

| (18) | Näiden sopimusten on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  — | Vakuutuslaitos ei saa vaatia vakuutettavalta terveystietoja vapaaehtoista vakuutussopimusta varten. |
| --- | --- | --- |

(18)

Näiden sopimusten on täytettävä seuraavat vaatimukset:

—

Vakuutuslaitos ei saa vaatia vakuutettavalta terveystietoja vapaaehtoista vakuutussopimusta varten.

| — | Vakuutusmaksut eivät saa perustua vakuutetun terveydentilaan. |
| --- | --- |

—

Vakuutusmaksut eivät saa perustua vakuutetun terveydentilaan.

| — | Myönnetyn vakuutusturvan on katettava ennaltaehkäisevät toimet sekä hoitavan lääkärin tekemät tarkastukset ja antamat lääkemääräykset. |
| --- | --- |

—

Myönnetyn vakuutusturvan on katettava ennaltaehkäisevät toimet sekä hoitavan lääkärin tekemät tarkastukset ja antamat lääkemääräykset.

| — | Myönnetyn vakuutusturvan ei tarvitse kattaa sairaanhoitokuluja, joita vakuutetulle voi koitua tietyistä toimista tai tarkastuksista aiheutuvista palkkioiden ylityksistä toisin sanoen tapauksia, jolloin hoitava lääkäri ei ole määrännyt kyseistä toimenpidettä. |
| --- | --- |

—

Myönnetyn vakuutusturvan ei tarvitse kattaa sairaanhoitokuluja, joita vakuutetulle voi koitua tietyistä toimista tai tarkastuksista aiheutuvista palkkioiden ylityksistä toisin sanoen tapauksia, jolloin hoitava lääkäri ei ole määrännyt kyseistä toimenpidettä.

| (19) | Jotta etuuskohtelua voitaisiin soveltaa, vakuutuslaitoksen on lisäksi saavutettava solidaarisiin ja vastuullisiin sairausvakuutussopimuksiin liittyvät raja-arvot koko sairausvakuutussopimuskantansa osalta. Nämä raja-arvot vaihtelevat sopimusten luonteen mukaan:






  — | yksilöllisiä ja kollektiivisia toimenpiteitä koskevat vapaaehtoiset sopimukset:
  Näiden sopimusten osuuden vakuutuskannasta on katettava 150 000 henkilöä tai (lakisääteinen) vähimmäisosuus, joka on 80–90 prosenttia kaikista vakuutetuista ja yksilöllisiä ja kollektiivisia toimenpiteitä koskevien vapaaehtoisten sopimusten osapuolista, jotka on vakuutettu kyseisessä laitoksessa (10). |
| --- | --- | --- |

(19)

Jotta etuuskohtelua voitaisiin soveltaa, vakuutuslaitoksen on lisäksi saavutettava solidaarisiin ja vastuullisiin sairausvakuutussopimuksiin liittyvät raja-arvot koko sairausvakuutussopimuskantansa osalta. Nämä raja-arvot vaihtelevat sopimusten luonteen mukaan:

—

yksilöllisiä ja kollektiivisia toimenpiteitä koskevat vapaaehtoiset sopimukset:

Näiden sopimusten osuuden vakuutuskannasta on katettava 150 000 henkilöä tai (lakisääteinen) vähimmäisosuus, joka on 80–90 prosenttia kaikista vakuutetuista ja yksilöllisiä ja kollektiivisia toimenpiteitä koskevien vapaaehtoisten sopimusten osapuolista, jotka on vakuutettu kyseisessä laitoksessa (10).

| — | kollektiivisia toimenpiteitä koskevat pakolliset sopimukset:
  Näiden sopimusten osuuden vakuutuskannasta on katettava 120 000 henkilöä tai (määräyksellä vahvistettu) vähimmäisosuusosuus, joka on 90–95 prosenttia kaikista vakuututetuista ja yksilöllisiä ja kollektiivisia toimenpiteitä koskevien pakollisten sopimusten osapuolista, jotka on vakuutettu kyseisessä laitoksessa (11). |
| --- | --- |

—

kollektiivisia toimenpiteitä koskevat pakolliset sopimukset:

Näiden sopimusten osuuden vakuutuskannasta on katettava 120 000 henkilöä tai (määräyksellä vahvistettu) vähimmäisosuusosuus, joka on 90–95 prosenttia kaikista vakuututetuista ja yksilöllisiä ja kollektiivisia toimenpiteitä koskevien pakollisten sopimusten osapuolista, jotka on vakuutettu kyseisessä laitoksessa (11).

| (20) | Lisäksi edunsaajina olevien laitosten on täytettävä vähintään yksi seuraavista ehdoista:






  — | vakuutettavien ja vakuutuksen piiriin kuuluvien sosiaalisen tilanteen mukaan joustava hinnoittelu tai vakuutusmaksujen määräytyminen |
| --- | --- | --- |

(20)

Lisäksi edunsaajina olevien laitosten on täytettävä vähintään yksi seuraavista ehdoista:

—

vakuutettavien ja vakuutuksen piiriin kuuluvien sosiaalisen tilanteen mukaan joustava hinnoittelu tai vakuutusmaksujen määräytyminen

| — | vakuutuksen piiriin kuuluvien ja vakuutettujen, jotka saavat tukea täydentävän terveydenhoitovakuutuksen (12) hankkimiseksi, osuuden on oltava vähintään 3–5 prosenttia kyseisessä laitoksessa vakuutetuista yksilöllisten ja kollektiivisten vapaaehtoisten sairausvakuutussopimusten piiriin kuuluvista tai niillä vakuutetuista (13) |
| --- | --- |

—

vakuutuksen piiriin kuuluvien ja vakuutettujen, jotka saavat tukea täydentävän terveydenhoitovakuutuksen (12) hankkimiseksi, osuuden on oltava vähintään 3–5 prosenttia kyseisessä laitoksessa vakuutetuista yksilöllisten ja kollektiivisten vapaaehtoisten sairausvakuutussopimusten piiriin kuuluvista tai niillä vakuutetuista (13)

| — | 65 vuotta täyttäneiden henkilöiden osuuden on oltava 15–20 prosenttia kyseisen laitoksen sairausvakuutussopimusten piiriin kuuluvista tai niillä vakuutetuista (14) |
| --- | --- |

—

65 vuotta täyttäneiden henkilöiden osuuden on oltava 15–20 prosenttia kyseisen laitoksen sairausvakuutussopimusten piiriin kuuluvista tai niillä vakuutetuista (14)

| — | alle 25-vuotiaiden henkilöiden osuuden on oltava vähintään 28–35 prosenttia kyseisen laitoksen sairausvakuutussopimusten edunsaajista (15). |
| --- | --- |

—

alle 25-vuotiaiden henkilöiden osuuden on oltava vähintään 28–35 prosenttia kyseisen laitoksen sairausvakuutussopimusten edunsaajista (15).

| (21) | Ranskan viranomaisten mukaan viimeksi mainitut kriteerit edellyttävät yhtenäistä tai yleistä hinnoittelua ja todellisen solidaarisen vähimmäistason toteuttamista. Niiden tarkoituksena on kannustaa solidaaristen ja vastuullisten koko väestön kattavien sopimusten tekemiseen ja erityisesti nuorten ja iäkkäiden henkilöiden osuuden lisäämiseen, sillä näillä kahdella ryhmällä on eniten vaikeuksia (täydentävän) terveydenhoitovakuutuksen hankkimisessa vähäisten varojen (nuoret) tai heille koituvien mahdollisten kustannusten (iäkkäät) vuoksi. |
| --- | --- |

(21)

Ranskan viranomaisten mukaan viimeksi mainitut kriteerit edellyttävät yhtenäistä tai yleistä hinnoittelua ja todellisen solidaarisen vähimmäistason toteuttamista. Niiden tarkoituksena on kannustaa solidaaristen ja vastuullisten koko väestön kattavien sopimusten tekemiseen ja erityisesti nuorten ja iäkkäiden henkilöiden osuuden lisäämiseen, sillä näillä kahdella ryhmällä on eniten vaikeuksia (täydentävän) terveydenhoitovakuutuksen hankkimisessa vähäisten varojen (nuoret) tai heille koituvien mahdollisten kustannusten (iäkkäät) vuoksi.

| (22) | Laissa edellytetään lisäksi, että näitä kriteereitä arvioidaan yritysryhmittäin niiden Ranskassa verotettavan toiminnan perusteella. Tämän säännöksen tarkoituksena on välttää toimenpiteen kiertäminen ja järjestelyt, joilla päädyttäisiin tämäntyyppisten riskien keskittymiseen tiettyihin tilapäisiin rakenteisiin, mikä olisi ristiriidassa keskinäisen vastuun tavoitteen kanssa. |
| --- | --- |

(22)

Laissa edellytetään lisäksi, että näitä kriteereitä arvioidaan yritysryhmittäin niiden Ranskassa verotettavan toiminnan perusteella. Tämän säännöksen tarkoituksena on välttää toimenpiteen kiertäminen ja järjestelyt, joilla päädyttäisiin tämäntyyppisten riskien keskittymiseen tiettyihin tilapäisiin rakenteisiin, mikä olisi ristiriidassa keskinäisen vastuun tavoitteen kanssa.

| (23) | Ranskan viranomaisten mukaan kaikkien ehtojen tavoitteena on kannustaa vakuutuslaitoksia kehittämään tällaisia sopimuksia, osallistumaan koko väestön kattavien yleisten perussairausvakuutusten ja täydentävien terveydenhoitovakuutusten tarjoamiseen kohtuullisin maksuehdoin. Järjestelyn kohteena ovat erityisesti henkilöt, jotka eivät terveydentilansa tai varallisuutensa vuoksi voi ottaa yksilöllistä vakuutusta. |
| --- | --- |

(23)

Ranskan viranomaisten mukaan kaikkien ehtojen tavoitteena on kannustaa vakuutuslaitoksia kehittämään tällaisia sopimuksia, osallistumaan koko väestön kattavien yleisten perussairausvakuutusten ja täydentävien terveydenhoitovakuutusten tarjoamiseen kohtuullisin maksuehdoin. Järjestelyn kohteena ovat erityisesti henkilöt, jotka eivät terveydentilansa tai varallisuutensa vuoksi voi ottaa yksilöllistä vakuutusta.

| (24) | Tämän yhtiöverosta vapauttamista koskevan verotoimenpiteen oli alun perin tarkoitus tulla voimaan 1 päivänä marraskuuta 2008. Sitä lykättiin 1 päivään tammikuuta 2012. Alueellista elinkeinoverosta vapauttamista koskevan toimenpiteen oli tarkoitus tulla voimaan varainhoitovuonna 2010, mutta sitä lykättiin varainhoitovuoteen 2013, kunnes komissio on hyväksynyt kyseiset tukiohjelmat. |
| --- | --- |

(24)

Tämän yhtiöverosta vapauttamista koskevan verotoimenpiteen oli alun perin tarkoitus tulla voimaan 1 päivänä marraskuuta 2008. Sitä lykättiin 1 päivään tammikuuta 2012. Alueellista elinkeinoverosta vapauttamista koskevan toimenpiteen oli tarkoitus tulla voimaan varainhoitovuonna 2010, mutta sitä lykättiin varainhoitovuoteen 2013, kunnes komissio on hyväksynyt kyseiset tukiohjelmat.

| (25) | Tämän toisen verotoimenpiteen tarkoituksena on antaa vakuutuslaitoksille mahdollisuus hyötyä tasoitusvastuun verovähennyksestä joissakin täydentävissä kollektiivisissa vakuutussopimuksissa (yleisen verolain 39 d GD §) enemmän kuin yleisen lainsäädännön perusteella yleensä sallitaan (39 d GB §). |
| --- | --- |

(25)

Tämän toisen verotoimenpiteen tarkoituksena on antaa vakuutuslaitoksille mahdollisuus hyötyä tasoitusvastuun verovähennyksestä joissakin täydentävissä kollektiivisissa vakuutussopimuksissa (yleisen verolain 39 d GD §) enemmän kuin yleisen lainsäädännön perusteella yleensä sallitaan (39 d GB §).

| (26) | Vakuutusteknisestä tasoitusvastuusta (16) säädetään vakuutuslaitoksia koskevassa tilinpäätös- ja vakavaraisuuslainsäädännössä. Vakuutusyritysten tilinpäätöksistä ja konsolidoiduista tilinpäätöksistä 19 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/674/ETY 30 artiklassa määritellään tasoitusvastuu seuraavasti: ”Tasoitusvastuu sisältää kaikki ne lain tai hallinnollisten määräysten perusteella varatut määrät, joilla voidaan tasata tulevina vuosina vahinkosuhteissa tapahtuvia heilahteluja tai kattaa erityisiä riskejä.” (17). |
| --- | --- |

(26)

Vakuutusteknisestä tasoitusvastuusta (16) säädetään vakuutuslaitoksia koskevassa tilinpäätös- ja vakavaraisuuslainsäädännössä. Vakuutusyritysten tilinpäätöksistä ja konsolidoiduista tilinpäätöksistä 19 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/674/ETY 30 artiklassa määritellään tasoitusvastuu seuraavasti: ”Tasoitusvastuu sisältää kaikki ne lain tai hallinnollisten määräysten perusteella varatut määrät, joilla voidaan tasata tulevina vuosina vahinkosuhteissa tapahtuvia heilahteluja tai kattaa erityisiä riskejä.” (17).

| (27) | Tämän päätöksen kohteena olevassa tapauksessa tasoitusvastuun tarkoituksena on varautua kuolemantapausten tai ruumiinvammojen riskit (vamma tai invaliditeetti) kattaviin kollektiivisiin toimenpiteisiin liittyviin vahinkosuhteiden heilahteluihin. Nämä tuloksen heilahtelut (tilikausittain) liittyvät vakuutussopimusten mukaisen vakuutusturvan tosiasialliseen toteutumiseen verrattuna vakuutusmaksujen hinnoittelun yhteydessä sovellettuihin arvioihin. Tällä määräyksellä sallitaan kyseisiin toimenpiteisiin liittyvien vakuutusteknisten tulosten tasaaminen mahdollisesti myöhemmässä vaiheessa todettavien merkittävien vahinkosuhteiden heilahtelujen kattamiseksi. |
| --- | --- |

(27)

Tämän päätöksen kohteena olevassa tapauksessa tasoitusvastuun tarkoituksena on varautua kuolemantapausten tai ruumiinvammojen riskit (vamma tai invaliditeetti) kattaviin kollektiivisiin toimenpiteisiin liittyviin vahinkosuhteiden heilahteluihin. Nämä tuloksen heilahtelut (tilikausittain) liittyvät vakuutussopimusten mukaisen vakuutusturvan tosiasialliseen toteutumiseen verrattuna vakuutusmaksujen hinnoittelun yhteydessä sovellettuihin arvioihin. Tällä määräyksellä sallitaan kyseisiin toimenpiteisiin liittyvien vakuutusteknisten tulosten tasaaminen mahdollisesti myöhemmässä vaiheessa todettavien merkittävien vahinkosuhteiden heilahtelujen kattamiseksi.

| (28) | Ranskan viranomaisten mukaan yleisen verolain 39 d GD §:ssä tarkoitettu uusi tasoitusvastuu edistää osaltaan yleistä tavoitetta, jonka mukaan vakuutuslaitokset kehittävät ja parantavat nk. nimeämismenettelyssä (procédure de désignation) annetun ennaltavarautumisturvan tarjontaa. Tämä koskee täydentävää kollektiivista vakuutusturvaa, joka perustuu ammattialakohtaisiin tai ammattienvälisiin kollektiivisiin sopimuksiin, yrityskohtaisiin sopimuksiin ja työnantajien toteuttamiin päätöksiin, joiden yhteydessä työmarkkinaosapuolet nimeävät vakuutuslaitoksen (nimeämismenettely). Tähän nimeämiseen sisältyy nimetylle laitokselle velvoite noudattaa työmarkkinaosapuolten neuvottelemia sopimusehtoja (18) (mukaan lukien hinnoittelun tarkistamista koskevat lausekkeet). Nimeäminen on voimassa enintään viisi vuotta, minkä ajan kuluttua sitä on tarkasteltava uudelleen. Työmarkkinaosapuolten ammattialoittain tekemien sopimusten osalta, joihin sisältyy nimeämislauseke, annetaan aina sosiaaliturva-asioista vastaavan ministerin määräys soveltamisen laajentamisesta. Näin ollen niitä sovelletaan täysimääräisesti alan kaikkiin nykyisiin ja entisiin palkansaajiin ja heidän etuuksiinsa oikeutettuihin (heidän terveydentilastaan ja iästään riippumatta), ja kyseisten työnantajien on osallistuttava näihin sopimuksiin nimetyn laitoksen kanssa (19). |
| --- | --- |

(28)

Ranskan viranomaisten mukaan yleisen verolain 39 d GD §:ssä tarkoitettu uusi tasoitusvastuu edistää osaltaan yleistä tavoitetta, jonka mukaan vakuutuslaitokset kehittävät ja parantavat nk. nimeämismenettelyssä (procédure de désignation) annetun ennaltavarautumisturvan tarjontaa. Tämä koskee täydentävää kollektiivista vakuutusturvaa, joka perustuu ammattialakohtaisiin tai ammattienvälisiin kollektiivisiin sopimuksiin, yrityskohtaisiin sopimuksiin ja työnantajien toteuttamiin päätöksiin, joiden yhteydessä työmarkkinaosapuolet nimeävät vakuutuslaitoksen (nimeämismenettely). Tähän nimeämiseen sisältyy nimetylle laitokselle velvoite noudattaa työmarkkinaosapuolten neuvottelemia sopimusehtoja (18) (mukaan lukien hinnoittelun tarkistamista koskevat lausekkeet). Nimeäminen on voimassa enintään viisi vuotta, minkä ajan kuluttua sitä on tarkasteltava uudelleen. Työmarkkinaosapuolten ammattialoittain tekemien sopimusten osalta, joihin sisältyy nimeämislauseke, annetaan aina sosiaaliturva-asioista vastaavan ministerin määräys soveltamisen laajentamisesta. Näin ollen niitä sovelletaan täysimääräisesti alan kaikkiin nykyisiin ja entisiin palkansaajiin ja heidän etuuksiinsa oikeutettuihin (heidän terveydentilastaan ja iästään riippumatta), ja kyseisten työnantajien on osallistuttava näihin sopimuksiin nimetyn laitoksen kanssa (19).

| (29) | Ranskan viranomaisten mukaan nimeämisen ansiosta kyseiseltä vakuutuslaitokselta saadaan edullisempi vakuutusmaksun ja vakuutusturvan suhde, ja kaikki tietyn alan palkansaajat saavat saman vakuutusturvan työnantajayrityksen koosta riippumatta. Tähän menettelyyn kuuluu Ranskan viranomaisten mukaan myös riskien keskinäistä järjestämistä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja kyseisen laitoksen nimeämisen säännöllinen uudelleentarkastelu. |
| --- | --- |

(29)

Ranskan viranomaisten mukaan nimeämisen ansiosta kyseiseltä vakuutuslaitokselta saadaan edullisempi vakuutusmaksun ja vakuutusturvan suhde, ja kaikki tietyn alan palkansaajat saavat saman vakuutusturvan työnantajayrityksen koosta riippumatta. Tähän menettelyyn kuuluu Ranskan viranomaisten mukaan myös riskien keskinäistä järjestämistä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja kyseisen laitoksen nimeämisen säännöllinen uudelleentarkastelu.

| (30) | Viranomaisten mukaan toimenpiteellä voidaan myös parantaa yksittäisen kuluttajan eduksi hinnoittelun sääntelyä ja maksettujen etuuksien laatua vakavan riskin toteutuessa: esimerkiksi invaliditeetin, vamman tai kuolemantapauksen yhteydessä, jolloin vakuutetulle tai hänen perheelleen koituu merkittäviä sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia (ylimääräisiä menoja, tulonmenetyksiä, syrjäytymistä jne.). |
| --- | --- |

(30)

Viranomaisten mukaan toimenpiteellä voidaan myös parantaa yksittäisen kuluttajan eduksi hinnoittelun sääntelyä ja maksettujen etuuksien laatua vakavan riskin toteutuessa: esimerkiksi invaliditeetin, vamman tai kuolemantapauksen yhteydessä, jolloin vakuutetulle tai hänen perheelleen koituu merkittäviä sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia (ylimääräisiä menoja, tulonmenetyksiä, syrjäytymistä jne.).

| (31) | Nimeämismenettelyssä kuolemantapauksen, invaliditeetin ja vamman varalta annettavan vakuutusturvan tarkoituksena on antaa nimetyille vakuutuslaitoksille mahdollisuus:






  — | vastata tällaisissa sopimuksissa alun perin huomioon otetuista poikkeavista tai riskin vaihteluista (alkuperäisen hinnoittelun perustana olleiden tietojen muuttumisesta) johtuvista tappioista, joista voi seurata epävarmoja (absoluuttinen määrä tai lukumäärä) vahinkosuhteita |
| --- | --- | --- |

(31)

Nimeämismenettelyssä kuolemantapauksen, invaliditeetin ja vamman varalta annettavan vakuutusturvan tarkoituksena on antaa nimetyille vakuutuslaitoksille mahdollisuus:

—

vastata tällaisissa sopimuksissa alun perin huomioon otetuista poikkeavista tai riskin vaihteluista (alkuperäisen hinnoittelun perustana olleiden tietojen muuttumisesta) johtuvista tappioista, joista voi seurata epävarmoja (absoluuttinen määrä tai lukumäärä) vahinkosuhteita

| — | parantaa näiden laitosten omien varojen ja solvenssimarginaalin tasoa mahdollistamalla erityisvarauksen tekeminen. |
| --- | --- |

—

parantaa näiden laitosten omien varojen ja solvenssimarginaalin tasoa mahdollistamalla erityisvarauksen tekeminen.

| (32) | Käytännössä vuotuiseen varaukseen voidaan soveltaa vähennystä kyseisistä toimenpiteistä saatavan vakuutusteknisen voiton (20) rajoissa. Varauksen kokonaismäärä saa olla enintään 130 prosenttia kaikkien tilikauden aikana toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvien vakuutusmaksujen kokonaismäärästä. Varaus otetaan käyttöön tilikauden tappiollisen vakuutusteknisen tuloksen tasaamiseksi vuotuisten varausten aikajärjestyksen mukaan. |
| --- | --- |

(32)

Käytännössä vuotuiseen varaukseen voidaan soveltaa vähennystä kyseisistä toimenpiteistä saatavan vakuutusteknisen voiton (20) rajoissa. Varauksen kokonaismäärä saa olla enintään 130 prosenttia kaikkien tilikauden aikana toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvien vakuutusmaksujen kokonaismäärästä. Varaus otetaan käyttöön tilikauden tappiollisen vakuutusteknisen tuloksen tasaamiseksi vuotuisten varausten aikajärjestyksen mukaan.

| (33) | Kymmenen vuoden aikana käyttämättä jääneet vuotuiset varaukset siirretään erityiseen verovapautusrahastoon. Tämän erityisrahaston kokonaismäärä saa olla enintään 70 prosenttia kaikkiin tilikauden aikana toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvien vakuutusmaksujen kokonaismäärästä. Näiden varausten ylijäämä lisätään verotettavaan voittoon kymmenen vuoden kuluttua niiden kirjaamisesta. |
| --- | --- |

(33)

Kymmenen vuoden aikana käyttämättä jääneet vuotuiset varaukset siirretään erityiseen verovapautusrahastoon. Tämän erityisrahaston kokonaismäärä saa olla enintään 70 prosenttia kaikkiin tilikauden aikana toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvien vakuutusmaksujen kokonaismäärästä. Näiden varausten ylijäämä lisätään verotettavaan voittoon kymmenen vuoden kuluttua niiden kirjaamisesta.

| (34) | Yleiseen lainsäädäntöön perustuvan järjestelmän mukaan vakuutus- ja jälleenvakuutuslaitokset (39 d § GB) voivat nykyään muodostaa verovapaita tasoitusvastuita, jotka koskevat kuolemantapauksiin, vammaan tai invaliditeettiin liittyviä ryhmävakuutustoimenpiteitä seuraavin rajoituksin:






  — | Vuotuinen varaus saa olla enintään 75 prosenttia kyseisten sopimusten vakuutusteknisestä tuloksesta. |
| --- | --- | --- |

(34)

Yleiseen lainsäädäntöön perustuvan järjestelmän mukaan vakuutus- ja jälleenvakuutuslaitokset (39 d § GB) voivat nykyään muodostaa verovapaita tasoitusvastuita, jotka koskevat kuolemantapauksiin, vammaan tai invaliditeettiin liittyviä ryhmävakuutustoimenpiteitä seuraavin rajoituksin:

—

Vuotuinen varaus saa olla enintään 75 prosenttia kyseisten sopimusten vakuutusteknisestä tuloksesta.

| — | Varauksen kokonaismäärä suhteessa kyseisiin sopimuksiin liittyvien vakuutusmaksujen määrään tilikauden aikana saa olla enintään 23–100 prosenttia suhteessa vakuutettujen määrään. |
| --- | --- |

—

Varauksen kokonaismäärä suhteessa kyseisiin sopimuksiin liittyvien vakuutusmaksujen määrään tilikauden aikana saa olla enintään 23–100 prosenttia suhteessa vakuutettujen määrään.

Kukin varaus otetaan käyttöön tilikauden tappiollisen vakuutusteknisen tuloksen kattamiseksi vuotuisten varausten aikajärjestyksessä. Lisäksi kymmenen vuoden ajan käyttämättä jääneet varaukset lisätään verotettavaan voittoon.

III   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN JOHTANEET SYYT

| (35) | Komissio esitti 13 päivänä marraskuuta 2007 muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä epäilynsä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan soveltamisesta kyseisiin kahteen verotoimenpiteeseen (21). |
| --- | --- |

(35)

Komissio esitti 13 päivänä marraskuuta 2007 muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä epäilynsä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan soveltamisesta kyseisiin kahteen verotoimenpiteeseen (21).

| (36) | Ensimmäisestä toimenpiteestä (vapauttaminen yhtiöverosta ja alueellisesta elinkeinoverosta solidaaristen ja vastuullisten sopimusten hallinnoinnissa) komissio katsoi, ettei Ranska ollut osoittanut edun siirtyneen kokonaan kuluttajille. |
| --- | --- |

(36)

Ensimmäisestä toimenpiteestä (vapauttaminen yhtiöverosta ja alueellisesta elinkeinoverosta solidaaristen ja vastuullisten sopimusten hallinnoinnissa) komissio katsoi, ettei Ranska ollut osoittanut edun siirtyneen kokonaan kuluttajille.

| (37) | Komissio pohti myös, noudatettiinko tuotteen alkuperään perustuvaa syrjintäkieltoa, kun tarkastellaan määrään liittyviä raja-arvoja (120 000–150 000 sopimusta) sekä solidaaristen ja vastuullisten sopimusten osuuteen kyseisten vakuutuslaitosten sairausvakuutuskannasta liittyviä raja-arvoja (80–90 %). |
| --- | --- |

(37)

Komissio pohti myös, noudatettiinko tuotteen alkuperään perustuvaa syrjintäkieltoa, kun tarkastellaan määrään liittyviä raja-arvoja (120 000–150 000 sopimusta) sekä solidaaristen ja vastuullisten sopimusten osuuteen kyseisten vakuutuslaitosten sairausvakuutuskannasta liittyviä raja-arvoja (80–90 %).

| (38) | Toisesta toimenpiteestä (tasoitusvastuuta koskeva verovähennys joissakin täydentävissä kollektiivisissa vakuutussopimuksissa) komissio katsoi, ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdassa asetetuista kolmesta edellytyksestä yksikään näyttänyt täyttyneen. |
| --- | --- |

(38)

Toisesta toimenpiteestä (tasoitusvastuuta koskeva verovähennys joissakin täydentävissä kollektiivisissa vakuutussopimuksissa) komissio katsoi, ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdassa asetetuista kolmesta edellytyksestä yksikään näyttänyt täyttyneen.

| (39) | Ensiksi komissio katsoi, ettei toimenpiteen sosiaalista luonnetta ollut täysin osoitettu vakuutussopimusta tehtäessä eli ennen kyseisten vakavien tapahtumien toteutumista. |
| --- | --- |

(39)

Ensiksi komissio katsoi, ettei toimenpiteen sosiaalista luonnetta ollut täysin osoitettu vakuutussopimusta tehtäessä eli ennen kyseisten vakavien tapahtumien toteutumista.

| (40) | Toiseksi tuen siirtyminen kokonaisuudessaan kuluttajille tai vakuutetuille vaikutti edellä mainittua toimenpidettä epätodennäköisemmältä ja epävarmemmalta. Edun siirtyminen saattoi lisäksi koitua myös työnantajien hyväksi, sillä myös työnantajat osallistuvat sopimuksen rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(40)

Toiseksi tuen siirtyminen kokonaisuudessaan kuluttajille tai vakuutetuille vaikutti edellä mainittua toimenpidettä epätodennäköisemmältä ja epävarmemmalta. Edun siirtyminen saattoi lisäksi koitua myös työnantajien hyväksi, sillä myös työnantajat osallistuvat sopimuksen rahoittamiseen.

| (41) | Kolmanneksi nimeämismenettelyyn liittyvien sopimusmarkkinoiden keskittyminen nykytilanteessa ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten haltuun voisi aiheuttaa tosiasiallista syrjintää kyseisten laitosten eduksi. |
| --- | --- |

(41)

Kolmanneksi nimeämismenettelyyn liittyvien sopimusmarkkinoiden keskittyminen nykytilanteessa ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten haltuun voisi aiheuttaa tosiasiallista syrjintää kyseisten laitosten eduksi.

IV   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (42) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen huomautuksia esittivät Fédération Nationale de la Mutualité Française (FNMF), Fédération française des Sociétés d’Assurance (FFSA), Centre technique des Institutions de prévoyance (CTIP), Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux (UNIOPSS), Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers, Union Fédérale des Consommateurs – Que choisir (UFC – Que choisir) sekä nimettömältä kolmannelta osapuolelta. |
| --- | --- |

(42)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen huomautuksia esittivät Fédération Nationale de la Mutualité Française (FNMF), Fédération française des Sociétés d’Assurance (FFSA), Centre technique des Institutions de prévoyance (CTIP), Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux (UNIOPSS), Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers, Union Fédérale des Consommateurs – Que choisir (UFC – Que choisir) sekä nimettömältä kolmannelta osapuolelta.

| (43) | Suurin osa asianomaisista suhtautuu myönteisesti kyseisiin kahteen verotoimenpiteeseen, ja niiden huomautukset vastaavat suurelta osin Ranskan viranomaisten esittämiä perusteluja. Asianomaiset korostavat huomautuksissaan täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoiden voimakasta keskittymistä ja markkinoiden erinomaista kannattavuutta. Huomautuksissa korostetaan myös, että kyseisiin kahteen toimenpiteeseen liittyvä vakuutusturva lieventää sosiaaliturvan puutteita. Kaikkien täydentävien terveydenhoitovakuutusten tarjoajien saatavilla helposti olevien verokannustinten avulla Ranskan viranomaiset luovat edellytykset sille, että riskiprofiilin tai kannattavuuden kannalta melko vähän kiinnostavat henkilöryhmät herättävät uutta taloudellista kiinnostusta. |
| --- | --- |

(43)

Suurin osa asianomaisista suhtautuu myönteisesti kyseisiin kahteen verotoimenpiteeseen, ja niiden huomautukset vastaavat suurelta osin Ranskan viranomaisten esittämiä perusteluja. Asianomaiset korostavat huomautuksissaan täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoiden voimakasta keskittymistä ja markkinoiden erinomaista kannattavuutta. Huomautuksissa korostetaan myös, että kyseisiin kahteen toimenpiteeseen liittyvä vakuutusturva lieventää sosiaaliturvan puutteita. Kaikkien täydentävien terveydenhoitovakuutusten tarjoajien saatavilla helposti olevien verokannustinten avulla Ranskan viranomaiset luovat edellytykset sille, että riskiprofiilin tai kannattavuuden kannalta melko vähän kiinnostavat henkilöryhmät herättävät uutta taloudellista kiinnostusta.

| (44) | FFSA on kuitenkin ensimmäisen toimenpiteen (solidaaristen ja vastuullisten sopimusten verosta vapauttaminen) osalta huolissaan liian korkeista raja-arvoista, jotka merkitsevät markkinoilla jo ennestään vahvasti näkyville toimijoille ilmeistä etua. Vaikka FFSA ymmärtää raja-arvon periaatteen vaikeasti hallinnoitavien tilanteiden välttämiseksi, se katsoo kuitenkin, ettei raja-arvo missään tapauksessa saa tasonsa vuoksi muodostaa estettä tuen saamiselle. FFSA katsoo myös, että vakuutuksella katetun väestön rakenteeseen liittyvät kriteerit (alle 25-vuotiaiden, eläkeläisten jne. osuus) johtavat siihen, että tuensaajat valitaan ilman todellisia perusteita tavoitteeseen nähden. Nämä kriteerit suosivat FFSA:n mukaan samankaltaisia keskinäisiä laitoksia, joiden asiakkaaksi pääsy perustuu asemaa tai ammattia koskeviin kriteereihin kaikille avoimien keskinäisten yritysten kustannuksella. Näillä kriteereillä voidaan FFSA:n mukaan myös edistää vakuutettujen eriarvoista kohtelua. |
| --- | --- |

(44)

FFSA on kuitenkin ensimmäisen toimenpiteen (solidaaristen ja vastuullisten sopimusten verosta vapauttaminen) osalta huolissaan liian korkeista raja-arvoista, jotka merkitsevät markkinoilla jo ennestään vahvasti näkyville toimijoille ilmeistä etua. Vaikka FFSA ymmärtää raja-arvon periaatteen vaikeasti hallinnoitavien tilanteiden välttämiseksi, se katsoo kuitenkin, ettei raja-arvo missään tapauksessa saa tasonsa vuoksi muodostaa estettä tuen saamiselle. FFSA katsoo myös, että vakuutuksella katetun väestön rakenteeseen liittyvät kriteerit (alle 25-vuotiaiden, eläkeläisten jne. osuus) johtavat siihen, että tuensaajat valitaan ilman todellisia perusteita tavoitteeseen nähden. Nämä kriteerit suosivat FFSA:n mukaan samankaltaisia keskinäisiä laitoksia, joiden asiakkaaksi pääsy perustuu asemaa tai ammattia koskeviin kriteereihin kaikille avoimien keskinäisten yritysten kustannuksella. Näillä kriteereillä voidaan FFSA:n mukaan myös edistää vakuutettujen eriarvoista kohtelua.

| (45) | CTIP puolestaan täsmentää, että vakuutuslaitosten ehdottamiin palveluihin tarvitaan merkittäviä investointeja laadun varmistamiseksi, ja että näiden investointien vastapainoksi tarvitaan riittävän suuri määrä vakuutettuja. Tämä tavoite on CTIP:n mukaan perustana raja-arvojen käytölle. |
| --- | --- |

(45)

CTIP puolestaan täsmentää, että vakuutuslaitosten ehdottamiin palveluihin tarvitaan merkittäviä investointeja laadun varmistamiseksi, ja että näiden investointien vastapainoksi tarvitaan riittävän suuri määrä vakuutettuja. Tämä tavoite on CTIP:n mukaan perustana raja-arvojen käytölle.

| (46) | CTIP mainitsee myös, että Euroopan unionissa toimivien vakuutuslaitosten velvollisuutena on pitää yllä solvenssimarginaalia. Jos vakuutusteknisten voittojen on koiduttava kokonaisuudessaan vakuutettujen hyväksi, solvenssia ei saavuteta. CTIP katsoo, että näin ollen on ymmärrettävää, että ainakin osa voitosta käytetään kattamaan kokonaan tai osittain vuosittain kasvava solvenssivaatimus. |
| --- | --- |

(46)

CTIP mainitsee myös, että Euroopan unionissa toimivien vakuutuslaitosten velvollisuutena on pitää yllä solvenssimarginaalia. Jos vakuutusteknisten voittojen on koiduttava kokonaisuudessaan vakuutettujen hyväksi, solvenssia ei saavuteta. CTIP katsoo, että näin ollen on ymmärrettävää, että ainakin osa voitosta käytetään kattamaan kokonaan tai osittain vuosittain kasvava solvenssivaatimus.

| (47) | CTIP täsmentää lisäksi, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan sopimusluonteiset ammatilliset sosiaaliturvajärjestelmät eivät luonteensa ja kohteensa vuoksi kuulu Euroopan unionin kilpailulainsäädännön soveltamisalaan (22). Tällaisiin järjestelmiin ei voida soveltaa liiketoiminnan verotusta, sillä niiden tarjoamalla vakuutusturvalla voidaan lieventää sosiaaliturvan puutteita ja ne perustuvat yleisiin sopimuksiin ja kollektiivisiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(47)

CTIP täsmentää lisäksi, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan sopimusluonteiset ammatilliset sosiaaliturvajärjestelmät eivät luonteensa ja kohteensa vuoksi kuulu Euroopan unionin kilpailulainsäädännön soveltamisalaan (22). Tällaisiin järjestelmiin ei voida soveltaa liiketoiminnan verotusta, sillä niiden tarjoamalla vakuutusturvalla voidaan lieventää sosiaaliturvan puutteita ja ne perustuvat yleisiin sopimuksiin ja kollektiivisiin sopimuksiin.

| (48) | FNMF esittää ensimmäisen toimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Tuen tarkoituksena on kehittää sellaisten solidaaristen ja vastuullisten täydentävien terveydenhoitovakuutusten tarjoamaa vakuutusturvaa, jotka eivät vääristä kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisesti. FNMF:n mukaan toimenpiteen tarkoituksena on lievittää markkinoiden puutteita, jotka aiheuttavat väestöryhmien eriarvoistumista, kun markkinat eivät pysty tarjoamaan kattavaa sosiaaliturvaa taloudellisesti kannattamattomalle väestöryhmälle. Toisaalta tuki on FNMF:n mukaan välttämätön ja oikeasuhtainen, koska aiemmin toteutetuilla toimenpiteillä ei ole onnistuttu saavuttamaan asetettua tavoitetta. |
| --- | --- |

(48)

FNMF esittää ensimmäisen toimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Tuen tarkoituksena on kehittää sellaisten solidaaristen ja vastuullisten täydentävien terveydenhoitovakuutusten tarjoamaa vakuutusturvaa, jotka eivät vääristä kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisesti. FNMF:n mukaan toimenpiteen tarkoituksena on lievittää markkinoiden puutteita, jotka aiheuttavat väestöryhmien eriarvoistumista, kun markkinat eivät pysty tarjoamaan kattavaa sosiaaliturvaa taloudellisesti kannattamattomalle väestöryhmälle. Toisaalta tuki on FNMF:n mukaan välttämätön ja oikeasuhtainen, koska aiemmin toteutetuilla toimenpiteillä ei ole onnistuttu saavuttamaan asetettua tavoitetta.

| (49) | Nimetön kolmas osapuoli korostaa, että Ranskan valtiolta puuttuu osaamista ja tilastotietoja täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoilla toimivien yritysten taloudellisesta ja rahoitustilanteesta. Kyseinen kolmas osapuoli katsoo, että tämän vuoksi tilanteesta on mahdotonta laatia objektiivista analyysia. |
| --- | --- |

(49)

Nimetön kolmas osapuoli korostaa, että Ranskan valtiolta puuttuu osaamista ja tilastotietoja täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoilla toimivien yritysten taloudellisesta ja rahoitustilanteesta. Kyseinen kolmas osapuoli katsoo, että tämän vuoksi tilanteesta on mahdotonta laatia objektiivista analyysia.

| (50) | Kyseinen kolmas osapuoli tuo myös esiin alan yritysten voittomarginaalien kehityksen vuosina 2001–2007. Kyseisten yritysten liikevaihto kasvoi kolmannen osapuolen mukaan 50 prosenttia mainittuna kautena, kun taas samojen vakuuttajien etuuskulut kasvoivat vain 35 prosenttia. Bruttokäyttökatteet olisivat näin ollen kasvaneet 15 prosenttia kuuden vuoden aikana. |
| --- | --- |

(50)

Kyseinen kolmas osapuoli tuo myös esiin alan yritysten voittomarginaalien kehityksen vuosina 2001–2007. Kyseisten yritysten liikevaihto kasvoi kolmannen osapuolen mukaan 50 prosenttia mainittuna kautena, kun taas samojen vakuuttajien etuuskulut kasvoivat vain 35 prosenttia. Bruttokäyttökatteet olisivat näin ollen kasvaneet 15 prosenttia kuuden vuoden aikana.

| (51) | Toisesta toimenpiteestä (tasoitusvastuu) FFSA katsoo, ettei nimeämislausekkeen sisältäviä sopimuksia koskevalle, yritysten samat riskit kattavia ryhmäsopimuksia edullisemmalle verojärjestelmälle ole perusteita. FFSA katsoo, että varauksen muodostamisen periaatteet ja riskit ovat samat. Keskinäisvastuu on laajempi, mikä rajoittaa nimeämislausekkeen sisältävien sopimusten riskejä. Lisäksi toimenpide on FFSA:n mukaan varattu ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoaville laitoksille. Vaikka työmarkkinaosapuolet voivat oikeudellisessa mielessä vapaasti valita vakuutuslaitoksen, FFSA katsoo, että lähes kaikissa tämän tyyppisissä sopimuksissa nimitetään ennaltavarautumisvakuutuksen tarjoava laitos, joka on perustettu työmarkkinaosapuolten aloitteesta. |
| --- | --- |

(51)

Toisesta toimenpiteestä (tasoitusvastuu) FFSA katsoo, ettei nimeämislausekkeen sisältäviä sopimuksia koskevalle, yritysten samat riskit kattavia ryhmäsopimuksia edullisemmalle verojärjestelmälle ole perusteita. FFSA katsoo, että varauksen muodostamisen periaatteet ja riskit ovat samat. Keskinäisvastuu on laajempi, mikä rajoittaa nimeämislausekkeen sisältävien sopimusten riskejä. Lisäksi toimenpide on FFSA:n mukaan varattu ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoaville laitoksille. Vaikka työmarkkinaosapuolet voivat oikeudellisessa mielessä vapaasti valita vakuutuslaitoksen, FFSA katsoo, että lähes kaikissa tämän tyyppisissä sopimuksissa nimitetään ennaltavarautumisvakuutuksen tarjoava laitos, joka on perustettu työmarkkinaosapuolten aloitteesta.

| (52) | CTIP puolestaan pitää tavanomaisena, että työmarkkinaosapuolet valitsevat mieluummin ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavan laitoksen, jonka varainhoidosta ne voivat itse päättää. |
| --- | --- |

(52)

CTIP puolestaan pitää tavanomaisena, että työmarkkinaosapuolet valitsevat mieluummin ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavan laitoksen, jonka varainhoidosta ne voivat itse päättää.

| (53) | CTIP palauttaa lisäksi mieliin vakuutuslaitoksia nimeämismenettelyssä koskevat rajoitukset:






  — | sopimuksen tai kollektiivisen sopimuksen tiukka soveltaminen (vakuutusturva, hinnoittelu, arvonnousua koskevat lausekkeet, oikeuksien säilyttäminen epävarmoissa tilanteissa jne.) |
| --- | --- | --- |

(53)

CTIP palauttaa lisäksi mieliin vakuutuslaitoksia nimeämismenettelyssä koskevat rajoitukset:

—

sopimuksen tai kollektiivisen sopimuksen tiukka soveltaminen (vakuutusturva, hinnoittelu, arvonnousua koskevat lausekkeet, oikeuksien säilyttäminen epävarmoissa tilanteissa jne.)

| — | vakuutusturvan keskeyttämistä koskeva kielto, joka pätee myös maksamisen laiminlyöntitapauksissa |
| --- | --- |

—

vakuutusturvan keskeyttämistä koskeva kielto, joka pätee myös maksamisen laiminlyöntitapauksissa

| — | kaikkien sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien yritysten vakuuttamisvelvollisuus |
| --- | --- |

—

kaikkien sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien yritysten vakuuttamisvelvollisuus

| — | tarve mukauttaa hinnoittelua kyseisen elinkeinoalan syklin mukaan, jotta voidaan tasoittaa tiettyä ammattialaa koskevien talouskriisien hinnannousut. |
| --- | --- |

—

tarve mukauttaa hinnoittelua kyseisen elinkeinoalan syklin mukaan, jotta voidaan tasoittaa tiettyä ammattialaa koskevien talouskriisien hinnannousut.

| (54) | CTIP katsoo, että sopimuksenmukaiset täydentävät sosiaaliturvajärjestelmät ovat käytännössä osa palkkaa työntekijöille, eikä niihin tämän vuoksi voida soveltaa liiketoiminnan verotusta. Näin ollen tasoitusvastuuseen sovellettavaa täydentävää verovähennystä koskevaa toimenpidettä ei CTIP:n mukaan voida katsoa valtiontueksi. |
| --- | --- |

(54)

CTIP katsoo, että sopimuksenmukaiset täydentävät sosiaaliturvajärjestelmät ovat käytännössä osa palkkaa työntekijöille, eikä niihin tämän vuoksi voida soveltaa liiketoiminnan verotusta. Näin ollen tasoitusvastuuseen sovellettavaa täydentävää verovähennystä koskevaa toimenpidettä ei CTIP:n mukaan voida katsoa valtiontueksi.

| (55) | CTIP ja FNMF katsovat myös, että toinen toimenpide soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Niiden mukaan kyseisellä toimenpiteellä on tarkoitus helpottaa eläkemarkkinoiden kehittämistä vääristämättä kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(55)

CTIP ja FNMF katsovat myös, että toinen toimenpide soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Niiden mukaan kyseisellä toimenpiteellä on tarkoitus helpottaa eläkemarkkinoiden kehittämistä vääristämättä kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (56) | Lisäksi CTIP tuo esiin asiassa Albany (23) annetun tuomion. Se täsmentää, että pakolliset sopimuksenmukaiset sosiaaliturvajärjestelmät toteuttavat yleisen taloudellisen edun mukaista tehtävää. CTIP katsoo, että liiketoimintaveron soveltaminen vakuutuslaitosten toteuttamiin sopimuksenmukaisiin sosiaaliturvajärjestelmiin olisi ristiriidassa vakuutuslaitoksille uskotun yleisen taloudellisen edun mukaisen tehtävän kanssa. |
| --- | --- |

(56)

Lisäksi CTIP tuo esiin asiassa Albany (23) annetun tuomion. Se täsmentää, että pakolliset sopimuksenmukaiset sosiaaliturvajärjestelmät toteuttavat yleisen taloudellisen edun mukaista tehtävää. CTIP katsoo, että liiketoimintaveron soveltaminen vakuutuslaitosten toteuttamiin sopimuksenmukaisiin sosiaaliturvajärjestelmiin olisi ristiriidassa vakuutuslaitoksille uskotun yleisen taloudellisen edun mukaisen tehtävän kanssa.

V   RANSKAN HUOMAUTUKSET

| (57) | Ranskan viranomaiset katsovat tuen vaikutusten siirtämisestä yksittäisille kuluttajille, että nämä varmistetaan täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoilla vallitsevalla kilpailulla ja toimenpiteen tarjoamalla säästöllä. |
| --- | --- |

(57)

Ranskan viranomaiset katsovat tuen vaikutusten siirtämisestä yksittäisille kuluttajille, että nämä varmistetaan täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoilla vallitsevalla kilpailulla ja toimenpiteen tarjoamalla säästöllä.

| (58) | Viranomaisten mukaan toimijoiden määrä markkinoilla kasvaa (24) ja jakelukanavat lisääntyvät ja monipuolistuvat (yleiset vakuutusasiamiehet, välittäjät, vakuutuslaitosten työntekijät, suoramyynti Internetissä jne.). Ranskan viranomaiset katsovat, että alan kilpailun takaa myös vakuutusvalvontaviranomainen Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (ACAM). |
| --- | --- |

(58)

Viranomaisten mukaan toimijoiden määrä markkinoilla kasvaa (24) ja jakelukanavat lisääntyvät ja monipuolistuvat (yleiset vakuutusasiamiehet, välittäjät, vakuutuslaitosten työntekijät, suoramyynti Internetissä jne.). Ranskan viranomaiset katsovat, että alan kilpailun takaa myös vakuutusvalvontaviranomainen Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (ACAM).

| (59) | Ranskan viranomaisten mukaan markkinamekanismit varmistavat edun siirtymisen kuluttajille siten, että vakuutetun rahoitusosuus pienenee. Näin verosäästön pakollista uudelleenjakojärjestelyä ei ole tarvita. Lisäksi toimenpiteestä saatava säästö takaa sen, että siitä hyötyvät ikänsä tai varojen puutteen vuoksi täydentävän terveydenhoitovakuutuksen vakuutusturvan ulkopuolelle jääneet kuluttajaryhmät. |
| --- | --- |

(59)

Ranskan viranomaisten mukaan markkinamekanismit varmistavat edun siirtymisen kuluttajille siten, että vakuutetun rahoitusosuus pienenee. Näin verosäästön pakollista uudelleenjakojärjestelyä ei ole tarvita. Lisäksi toimenpiteestä saatava säästö takaa sen, että siitä hyötyvät ikänsä tai varojen puutteen vuoksi täydentävän terveydenhoitovakuutuksen vakuutusturvan ulkopuolelle jääneet kuluttajaryhmät.

| (60) | Tiettyjä laitoksia mahdollisesti suosivasta syrjinnästä Ranskan viranomaiset täsmentävät, että raja-arvot kannustavat vakuutuslaitoksia ottamaan vakuutuskannassaan keskinäiselle vastuulle epäsuotuisia riskejä, jotka perustuvat ikään tai varallisuuteen. |
| --- | --- |

(60)

Tiettyjä laitoksia mahdollisesti suosivasta syrjinnästä Ranskan viranomaiset täsmentävät, että raja-arvot kannustavat vakuutuslaitoksia ottamaan vakuutuskannassaan keskinäiselle vastuulle epäsuotuisia riskejä, jotka perustuvat ikään tai varallisuuteen.

| (61) | Ranskan viranomaiset katsovat, että solidaaristen ja vastuullisten sopimusten riittämätön osuus tai määrä estäisi keskinäisen vastuun tavoitteen saavuttamisen ja jollei raja-arvoja olisi suunniteltu, kyseiset laitokset hyötyisivät todella verosta vapauttamisesta. Pelkkä kilpailu (ilman raja-arvoja) tuottaisi veroetuuden lopulliselle kuluttajalle ja antaisi vakuutuslaitoksille mahdollisuuden säilyttää markkinaosuutensa lisäämättä vakuutusastetta. Ranskan viranomaiset katsovat, että kaksoisraja-arvo (osuus ja absoluuttinen arvo) on näin ollen ehdoton edellytys sille, että toistaiseksi vakuutusturvan ulkopuolelle jääneet väestöryhmät pääsevät mukaan. |
| --- | --- |

(61)

Ranskan viranomaiset katsovat, että solidaaristen ja vastuullisten sopimusten riittämätön osuus tai määrä estäisi keskinäisen vastuun tavoitteen saavuttamisen ja jollei raja-arvoja olisi suunniteltu, kyseiset laitokset hyötyisivät todella verosta vapauttamisesta. Pelkkä kilpailu (ilman raja-arvoja) tuottaisi veroetuuden lopulliselle kuluttajalle ja antaisi vakuutuslaitoksille mahdollisuuden säilyttää markkinaosuutensa lisäämättä vakuutusastetta. Ranskan viranomaiset katsovat, että kaksoisraja-arvo (osuus ja absoluuttinen arvo) on näin ollen ehdoton edellytys sille, että toistaiseksi vakuutusturvan ulkopuolelle jääneet väestöryhmät pääsevät mukaan.

| (62) | Täydentävät terveydenhoitovakuutukset kallistuvat kaiken aikaa. Tästä syystä verokannustimen tarjoaminen näiden väestönosien hyväksi merkitsee Ranskan viranomaisten mukaan todellista kansallista solidaarisuutta. |
| --- | --- |

(62)

Täydentävät terveydenhoitovakuutukset kallistuvat kaiken aikaa. Tästä syystä verokannustimen tarjoaminen näiden väestönosien hyväksi merkitsee Ranskan viranomaisten mukaan todellista kansallista solidaarisuutta.

| (63) | Ranskan viranomaiset katsovat ensiksi, ettei verotoimenpidettä kokonaisuudessaan pitäisi katsoa tueksi. Valtiontueksi on Ranskan viranomaisten mukaan katsottava vain se osa toimenpidettä, jota ei perustella kyseisen vakuutustoiminnan erityisellä luonteella, kun vakavaraisuussäännöt otetaan huomioon. |
| --- | --- |

(63)

Ranskan viranomaiset katsovat ensiksi, ettei verotoimenpidettä kokonaisuudessaan pitäisi katsoa tueksi. Valtiontueksi on Ranskan viranomaisten mukaan katsottava vain se osa toimenpidettä, jota ei perustella kyseisen vakuutustoiminnan erityisellä luonteella, kun vakavaraisuussäännöt otetaan huomioon.

| (64) | Nimeämissopimuksiin sisältyy tiukkoja velvoitteita hinnoittelun sekä riskien valinnan ja hallinnon suhteen. Sopimusten erityispiirteet tekevät Ranskan viranomaisten mukaan niistä erityisen alttiita riskeille, jotka koskevat korvausvastuuta suhteessa alkuperäisiin arvioihin. Tämän vuoksi on täysin perusteltua toteuttaa erityisen varovaisiin periaatteisiin perustuva varausjärjestelmä. |
| --- | --- |

(64)

Nimeämissopimuksiin sisältyy tiukkoja velvoitteita hinnoittelun sekä riskien valinnan ja hallinnon suhteen. Sopimusten erityispiirteet tekevät Ranskan viranomaisten mukaan niistä erityisen alttiita riskeille, jotka koskevat korvausvastuuta suhteessa alkuperäisiin arvioihin. Tämän vuoksi on täysin perusteltua toteuttaa erityisen varovaisiin periaatteisiin perustuva varausjärjestelmä.

| (65) | Ranskan viranomaiset katsovat, että ammattialakohtaisten kollektiivisten sopimusten yhteydessä tehtyjen nimeämissopimusten kattamat riskit koskevat erityisesti tiettyyn toimialaan liittyvää väestöä ja ovat näin ollen erityisen alttiita kyseisen alan suhdannevaihteluille. Jotta suhdanteet voitaisiin ennakoida pitkällä aikavälillä, myös nimeämisen tuloksia olisi mukautettava pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(65)

Ranskan viranomaiset katsovat, että ammattialakohtaisten kollektiivisten sopimusten yhteydessä tehtyjen nimeämissopimusten kattamat riskit koskevat erityisesti tiettyyn toimialaan liittyvää väestöä ja ovat näin ollen erityisen alttiita kyseisen alan suhdannevaihteluille. Jotta suhdanteet voitaisiin ennakoida pitkällä aikavälillä, myös nimeämisen tuloksia olisi mukautettava pitkällä aikavälillä.

| (66) | Ranskan viranomaiset katsovat myös, että yrityskohtaisten sopimusten yhteydessä tehdyt nimeämissopimukset koskevat aina rajallista väestönosaa ja oikeuttavat näin korotettujen varausten tekemisen vahinkosuhteen voimakkaiden heilahtelujen vuoksi. |
| --- | --- |

(66)

Ranskan viranomaiset katsovat myös, että yrityskohtaisten sopimusten yhteydessä tehdyt nimeämissopimukset koskevat aina rajallista väestönosaa ja oikeuttavat näin korotettujen varausten tekemisen vahinkosuhteen voimakkaiden heilahtelujen vuoksi.

| (67) | Näiden varausten verovähennys mukautetuin ja tehostetuin edellytyksin, jotka ovat yleisen verolainsäädännön 39 d GB §:n mukaista järjestelyä suotuisammat, on Ranskan viranomaisten mukaan perusteltua sääntelyn ja vakavaraisuuden kannalta. |
| --- | --- |

(67)

Näiden varausten verovähennys mukautetuin ja tehostetuin edellytyksin, jotka ovat yleisen verolainsäädännön 39 d GB §:n mukaista järjestelyä suotuisammat, on Ranskan viranomaisten mukaan perusteltua sääntelyn ja vakavaraisuuden kannalta.

| (68) | Ranskan viranomaiset toteavat kuitenkin, että on hyvin vaikeaa perustella nimenomaan näille toimenpiteille hyväksyttyä varausten osuutta, koska varausten normaalitasoa on teknisesti vaikeaa arvioida, kun myös riskit ovat erityisiä. Ranskan viranomaiset täsmentävät kuitenkin, että varauksiin sovellettavien verovähennysten yläraja on vahvistettu yhteisymmärryksessä ammattialan kanssa. |
| --- | --- |

(68)

Ranskan viranomaiset toteavat kuitenkin, että on hyvin vaikeaa perustella nimenomaan näille toimenpiteille hyväksyttyä varausten osuutta, koska varausten normaalitasoa on teknisesti vaikeaa arvioida, kun myös riskit ovat erityisiä. Ranskan viranomaiset täsmentävät kuitenkin, että varauksiin sovellettavien verovähennysten yläraja on vahvistettu yhteisymmärryksessä ammattialan kanssa.

| (69) | Tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella Ranskan viranomaiset katsovat, että tässä määräyksessä asetetut kolme edellytystä on täytetty. Tuen sosiaalisesta luonteesta Ranskan viranomaiset täsmentävät, että alakohtaisten sopimusten yhteydessä tehdyt kollektiiviset sopimukset varmistavat korkean keskinäisen riskivastuun ja alemmat vakuutusmaksut kuin yksilöllisten sopimusten markkinoilla. Samalla ne antavat työntekijöille ja heidän perheilleen mahdollisuuden parempaan vakuutusturvaan. |
| --- | --- |

(69)

Tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella Ranskan viranomaiset katsovat, että tässä määräyksessä asetetut kolme edellytystä on täytetty. Tuen sosiaalisesta luonteesta Ranskan viranomaiset täsmentävät, että alakohtaisten sopimusten yhteydessä tehdyt kollektiiviset sopimukset varmistavat korkean keskinäisen riskivastuun ja alemmat vakuutusmaksut kuin yksilöllisten sopimusten markkinoilla. Samalla ne antavat työntekijöille ja heidän perheilleen mahdollisuuden parempaan vakuutusturvaan.

| (70) | Ranska esittää vastineena komission väitteelle, jonka mukaan toimenpiteen sosiaalista luonnetta ei ole täysin osoitettu sopimuksen tekohetkellä, että tuen myöntäminen ennen riskin toteutumista on ainoa tapa saavuttaa asetettu tavoite. |
| --- | --- |

(70)

Ranska esittää vastineena komission väitteelle, jonka mukaan toimenpiteen sosiaalista luonnetta ei ole täysin osoitettu sopimuksen tekohetkellä, että tuen myöntäminen ennen riskin toteutumista on ainoa tapa saavuttaa asetettu tavoite.

| (71) | Tuen siirtymisestä lopullisen kuluttajan hyväksi Ranska tuo ensiksi esiin alakohtaisten kollektiivisten sopimusten ja yrityskohtaisten sopimusten välisen eron. Vaikka ensimmäisessä ryhmässä markkinoita näyttäisivät hallitsevan ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset, markkinoilla syntyy uutta dynamiikkaa, minkä vuoksi myös muut vakuutusalan toimijat kiinnostuvat näistä markkinoista. Joka tapauksessa ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten välillä on kilpailua, joka maksimoi vakuutetun saaman hyödyn. Toisessa ryhmässä (yrityskohtaiset sopimukset) sopimusten välillä on kovaa kilpailua, eikä markkinoilla ole ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavia laitoksia hyödyttävää monopolitilannetta. |
| --- | --- |

(71)

Tuen siirtymisestä lopullisen kuluttajan hyväksi Ranska tuo ensiksi esiin alakohtaisten kollektiivisten sopimusten ja yrityskohtaisten sopimusten välisen eron. Vaikka ensimmäisessä ryhmässä markkinoita näyttäisivät hallitsevan ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset, markkinoilla syntyy uutta dynamiikkaa, minkä vuoksi myös muut vakuutusalan toimijat kiinnostuvat näistä markkinoista. Joka tapauksessa ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten välillä on kilpailua, joka maksimoi vakuutetun saaman hyödyn. Toisessa ryhmässä (yrityskohtaiset sopimukset) sopimusten välillä on kovaa kilpailua, eikä markkinoilla ole ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavia laitoksia hyödyttävää monopolitilannetta.

| (72) | Samoja perusteluja voidaan Ranskan viranomaisten mukaan soveltaa silloin, kun hintoja lasketaan tai kohtuullistetaan yrityksen hyväksi. Työnantajan osallistuminen vakuutusturvan rahoitukseen vastaa työntekijöille tai vakuutetuille koituvaa palkanlisäystä, toisin sanoen se merkitsee heille koituvaa etua. |
| --- | --- |

(72)

Samoja perusteluja voidaan Ranskan viranomaisten mukaan soveltaa silloin, kun hintoja lasketaan tai kohtuullistetaan yrityksen hyväksi. Työnantajan osallistuminen vakuutusturvan rahoitukseen vastaa työntekijöille tai vakuutetuille koituvaa palkanlisäystä, toisin sanoen se merkitsee heille koituvaa etua.

| (73) | Ranskan viranomaiset täsmentävät ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten hyväksi toteutettavasta tosiasiallisesta syrjinnästä, että toimenpiteellä kohdellaan kaikkia toimijoita yhdenvertaisesti niiden asemasta riippumatta. Viranomaisten mukaan ennaltavarautumisvakuutusten markkinoilla ei ole ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten monopolia, vaan suurimpien toimijoiden välinen kilpailu on tiukkaa. |
| --- | --- |

(73)

Ranskan viranomaiset täsmentävät ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten hyväksi toteutettavasta tosiasiallisesta syrjinnästä, että toimenpiteellä kohdellaan kaikkia toimijoita yhdenvertaisesti niiden asemasta riippumatta. Viranomaisten mukaan ennaltavarautumisvakuutusten markkinoilla ei ole ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten monopolia, vaan suurimpien toimijoiden välinen kilpailu on tiukkaa.

| (74) | Ranskan viranomaiset muistuttavat myös, että vakuutuslaitoksen valitseminen (nimeämismenettely) kuuluu työnantajan ja henkilöstön edustajien vastuulle. Tämän prosessin avoimuus ja kilpailuttaminen toteutetaan kilpailulle avoimien markkinoiden tavanomaisin edellytyksin. Kilpailuttaminen toteutetaan Ranskan viranomaisten mukaan useille vakuutuslaitoksille esitettyjen tarjouspyyntöjen avulla, ja siinä käytetään työmarkkinaosapuolten laatimia tarjouspyyntöasiakirjoja. |
| --- | --- |

(74)

Ranskan viranomaiset muistuttavat myös, että vakuutuslaitoksen valitseminen (nimeämismenettely) kuuluu työnantajan ja henkilöstön edustajien vastuulle. Tämän prosessin avoimuus ja kilpailuttaminen toteutetaan kilpailulle avoimien markkinoiden tavanomaisin edellytyksin. Kilpailuttaminen toteutetaan Ranskan viranomaisten mukaan useille vakuutuslaitoksille esitettyjen tarjouspyyntöjen avulla, ja siinä käytetään työmarkkinaosapuolten laatimia tarjouspyyntöasiakirjoja.

| (75) | Ranskan viranomaiset katsovat lisäksi, että arvioitu toimenpide voitaisiin joka tapauksessa katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tueksi tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, eikä tuki muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Ranskan viranomaisten mukaan toimenpiteen sosiaalinen tavoite osoittaa, että näiden vakuutusmarkkinoiden kehittäminen tulevaisuudessa on tärkeää. |
| --- | --- |

(75)

Ranskan viranomaiset katsovat lisäksi, että arvioitu toimenpide voitaisiin joka tapauksessa katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tueksi tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, eikä tuki muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Ranskan viranomaisten mukaan toimenpiteen sosiaalinen tavoite osoittaa, että näiden vakuutusmarkkinoiden kehittäminen tulevaisuudessa on tärkeää.

| (76) | Ranskan viranomaisten mukaan nimeämismenettelyn sisältävien ennaltavarautumissopimusten kehittämisellä pyritään parantamaan täydentäviä sosiaaliturvajärjestelmiä, jotka ovat palkansaajille edullisempia ja suojaavampia ja edistävät sosiaalista vuoropuhelua ja työntekijöiden osallistumista yhteisten asioiden hoitoon. |
| --- | --- |

(76)

Ranskan viranomaisten mukaan nimeämismenettelyn sisältävien ennaltavarautumissopimusten kehittämisellä pyritään parantamaan täydentäviä sosiaaliturvajärjestelmiä, jotka ovat palkansaajille edullisempia ja suojaavampia ja edistävät sosiaalista vuoropuhelua ja työntekijöiden osallistumista yhteisten asioiden hoitoon.

| (77) | Ranskan viranomaiset katsovat lopuksi, että täydentävät ennaltavarautumista koskevat vakuutusetuudet voidaan nimeämismenettelyn yhteydessä katsoa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisiksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi. Tämä pitää paikkansa erityisesti silloin, kun etuusjärjestelmään liittyminen on pakollista ja kun sitä hallinnoidaan pariteettiperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(77)

Ranskan viranomaiset katsovat lopuksi, että täydentävät ennaltavarautumista koskevat vakuutusetuudet voidaan nimeämismenettelyn yhteydessä katsoa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisiksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi. Tämä pitää paikkansa erityisesti silloin, kun etuusjärjestelmään liittyminen on pakollista ja kun sitä hallinnoidaan pariteettiperiaatteen mukaisesti.

| (78) | Kollektiivinen sopimus, jossa määritetään vakuutusturva ja nimetään vakuuttaja, voidaan toimivaltaisen ministerin määräyksellä laajentaa sitomaan kaikkia työntekijöitä, entisiä työntekijöitä ja heidän edunsaajiaan (sosiaaliturvalain L 911–3 ja 911–4 §). Tämä määräys on Ranskan viranomaisten mukaan katsottava säädökseksi, jolla jäsenvaltio antaa julkisen palvelun tehtävän yrityksen hoidettavaksi. |
| --- | --- |

(78)

Kollektiivinen sopimus, jossa määritetään vakuutusturva ja nimetään vakuuttaja, voidaan toimivaltaisen ministerin määräyksellä laajentaa sitomaan kaikkia työntekijöitä, entisiä työntekijöitä ja heidän edunsaajiaan (sosiaaliturvalain L 911–3 ja 911–4 §). Tämä määräys on Ranskan viranomaisten mukaan katsottava säädökseksi, jolla jäsenvaltio antaa julkisen palvelun tehtävän yrityksen hoidettavaksi.

| (79) | Ranskan viranomaiset myöntävät, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksettavan korvauksen määrä (verosäästö) ei noudata julkisesta palvelusta maksettavia korvauksia koskevaa unionin tukikehystä (25). Ranskan viranomaiset katsovat kuitenkin, ettei kyseisiä edellytyksiä ole mukautettu näiden toimenpiteiden erityispiirteisiin. Ranskan viranomaisten mukaan verovähennysmekanismi on sopivampi ja joustavampi kuin palvelun suorittamisesta aiheutuvien ylimääräisten kustannusten tarkkaan arvioon perustuva tuki. |
| --- | --- |

(79)

Ranskan viranomaiset myöntävät, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksettavan korvauksen määrä (verosäästö) ei noudata julkisesta palvelusta maksettavia korvauksia koskevaa unionin tukikehystä (25). Ranskan viranomaiset katsovat kuitenkin, ettei kyseisiä edellytyksiä ole mukautettu näiden toimenpiteiden erityispiirteisiin. Ranskan viranomaisten mukaan verovähennysmekanismi on sopivampi ja joustavampi kuin palvelun suorittamisesta aiheutuvien ylimääräisten kustannusten tarkkaan arvioon perustuva tuki.

VI   RANSKAN VIRANOMAISTEN VASTAUS KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSIIN

| (80) | Ranskan viranomaiset panevat merkille kolmansien osapuolten huomautukset ja vastaavat tarkemmin Fédération Française des Sociétés d’Assurancen (FFSA) huomautuksiin. |
| --- | --- |

(80)

Ranskan viranomaiset panevat merkille kolmansien osapuolten huomautukset ja vastaavat tarkemmin Fédération Française des Sociétés d’Assurancen (FFSA) huomautuksiin.

| (81) | Verosta vapauttamisesta solidaarisissa ja vastuullisissa sopimuksissa Ranskan viranomaiset toteavat, että vakuutuslaitosten vakuutuskantojen koostumukset ovat toistensa kaltaisia, joten solidaaristen ja vastuullisten sopimusten osuus suhteessa toisen tyyppisiin sairausvakuutussopimuksiin pysyy nykyään samana markkinoilla toimivien kolmen suuren vakuutuslaitoksen ryhmässä (vakuutuslainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat yritykset, keskinäisiä yrityksiä koskevaa lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat keskinäiset yritykset ja sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset). |
| --- | --- |

(81)

Verosta vapauttamisesta solidaarisissa ja vastuullisissa sopimuksissa Ranskan viranomaiset toteavat, että vakuutuslaitosten vakuutuskantojen koostumukset ovat toistensa kaltaisia, joten solidaaristen ja vastuullisten sopimusten osuus suhteessa toisen tyyppisiin sairausvakuutussopimuksiin pysyy nykyään samana markkinoilla toimivien kolmen suuren vakuutuslaitoksen ryhmässä (vakuutuslainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat yritykset, keskinäisiä yrityksiä koskevaa lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat keskinäiset yritykset ja sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset).

| (82) | Uudesta tasoitusvastuusta Ranskan viranomaiset korostavat, että kaikilla täydentävien ennaltavarautumisvakuutusten markkinoilla toimivilla, niin ranskalaisilla kuin ulkomaalaisillakin, toimijoilla on mahdollisuus tehdä ammatillisia nimeämissopimuksia. |
| --- | --- |

(82)

Uudesta tasoitusvastuusta Ranskan viranomaiset korostavat, että kaikilla täydentävien ennaltavarautumisvakuutusten markkinoilla toimivilla, niin ranskalaisilla kuin ulkomaalaisillakin, toimijoilla on mahdollisuus tehdä ammatillisia nimeämissopimuksia.

| (83) | Lopuksi Ranskan viranomaiset korostavat, etteivät ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset hyödy monopolitilanteesta eikä syrjivää etua koidu. Markkinoiden hidas ja vähittäin tapahtuva avautuminen kilpailulle johtuu historiallisista tekijöistä, muttei kyseenalaista ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten välillä vallitsevaa kilpailua. Ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten lisääntyvä erikoistuminen tälle alalle ei riitä perusteeksi syrjinnän toteamiselle. |
| --- | --- |

(83)

Lopuksi Ranskan viranomaiset korostavat, etteivät ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset hyödy monopolitilanteesta eikä syrjivää etua koidu. Markkinoiden hidas ja vähittäin tapahtuva avautuminen kilpailulle johtuu historiallisista tekijöistä, muttei kyseenalaista ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten välillä vallitsevaa kilpailua. Ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten lisääntyvä erikoistuminen tälle alalle ei riitä perusteeksi syrjinnän toteamiselle.

VII   RANSKAN VIRANOMAISTEN MENETTELYN KESKEYTTÄMISEN JÄLKEEN TOIMITTAMAT TÄYDENTÄVÄT TIEDOT

| (84) | Komission yksiköt ehdottivat tutkintamenettelyn kuluessa Ranskan viranomaisille vaihtoehtoja tukiohjelmien saattamiseksi sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(84)

Komission yksiköt ehdottivat tutkintamenettelyn kuluessa Ranskan viranomaisille vaihtoehtoja tukiohjelmien saattamiseksi sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (85) | Ensimmäisestä toimenpiteestä (vapauttaminen yhtiöverosta ja alueellisesta elinkeinoverosta solidaaristen ja vastuullisten sopimusten hallinnoinnissa) komissio ehdotti seuraavaa:






  — | Toisen kriteerin täyttämiseksi (edun tosiasiallinen siirtäminen) Ranskalle ehdotettiin, että se ottaisi lähtökohdaksi komission aiemmin hyväksymän tukijärjestelmän Ranskan virkamiesten sairausvakuutusten täydentämiseksi (N 911/06), yksittäisiä kuluttajia hyödyttävän verohyvitysjärjestelmän tai minkä tahansa tuen todelliset vaikutukset varmistavan järjestelmän. |
| --- | --- | --- |

(85)

Ensimmäisestä toimenpiteestä (vapauttaminen yhtiöverosta ja alueellisesta elinkeinoverosta solidaaristen ja vastuullisten sopimusten hallinnoinnissa) komissio ehdotti seuraavaa:

—

Toisen kriteerin täyttämiseksi (edun tosiasiallinen siirtäminen) Ranskalle ehdotettiin, että se ottaisi lähtökohdaksi komission aiemmin hyväksymän tukijärjestelmän Ranskan virkamiesten sairausvakuutusten täydentämiseksi (N 911/06), yksittäisiä kuluttajia hyödyttävän verohyvitysjärjestelmän tai minkä tahansa tuen todelliset vaikutukset varmistavan järjestelmän.

| — | Syrjinnän välttämiseksi Ranskan viranomaisia kehotettiin tarkistamaan raja-arvomekanismia. |
| --- | --- |

—

Syrjinnän välttämiseksi Ranskan viranomaisia kehotettiin tarkistamaan raja-arvomekanismia.

| (86) | Ranskan viranomaiset ilmoittivat kuitenkin 27 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä päättäneensä säilyttää tukiohjelman aiemmin ilmoitetun kaltaisena ja vahvistivat analyysinsa, jonka mukaan ilmoitetut ohjelmat soveltuivat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(86)

Ranskan viranomaiset ilmoittivat kuitenkin 27 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä päättäneensä säilyttää tukiohjelman aiemmin ilmoitetun kaltaisena ja vahvistivat analyysinsa, jonka mukaan ilmoitetut ohjelmat soveltuivat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella.

| (87) | Ranskan viranomaiset ilmoittivat lisäksi samassa kirjeessä, että täydentävät terveydenhoitovakuutussopimukset merkitsivät vakuutettujen sitouttamistuotetta, jonka avulla samoille vakuutetuille voidaan myöhemmin tarjota kannattavampia tuotteita kuten henkivakuutuksia. Markkinatoimijoiden kannattaisi siis noudattaa edullisempaa hintapolitiikkaa asiakkaiden sitouttamiseksi. Näin ollen tietyn laitoksen myöntämän ja vakuutusmaksuihin siirretyn veroetuuden suorana vaikutuksena on Ranskan viranomaisten mukaan se, että hinnat mukautetaan kilpailijoiden hintoihin. Tämä takaa, että kaikki vakuutuksenottajat hyötyvät järjestelystä. |
| --- | --- |

(87)

Ranskan viranomaiset ilmoittivat lisäksi samassa kirjeessä, että täydentävät terveydenhoitovakuutussopimukset merkitsivät vakuutettujen sitouttamistuotetta, jonka avulla samoille vakuutetuille voidaan myöhemmin tarjota kannattavampia tuotteita kuten henkivakuutuksia. Markkinatoimijoiden kannattaisi siis noudattaa edullisempaa hintapolitiikkaa asiakkaiden sitouttamiseksi. Näin ollen tietyn laitoksen myöntämän ja vakuutusmaksuihin siirretyn veroetuuden suorana vaikutuksena on Ranskan viranomaisten mukaan se, että hinnat mukautetaan kilpailijoiden hintoihin. Tämä takaa, että kaikki vakuutuksenottajat hyötyvät järjestelystä.

| (88) | Toisesta toimenpiteestä (tasoitusvastuun täydentävä verovähennys) komission yksiköt ehdottivat Ranskan viranomaisille seuraavaa:






  — | Toisen kriteerin täyttämiseksi (edun tosiasiallinen siirtäminen) Ranskalle ehdotettiin, että se ottaisi lähtökohdaksi komission aiemmin hyväksymän tukijärjestelmän Ranskan virkamiesten sairausvakuutusten täydentämiseksi (N 911/06), yksittäisiä kuluttajia hyödyttävän verohyvitysjärjestelmän tai minkä tahansa tuen todelliset vaikutukset varmistavan järjestelmän. |
| --- | --- | --- |

(88)

Toisesta toimenpiteestä (tasoitusvastuun täydentävä verovähennys) komission yksiköt ehdottivat Ranskan viranomaisille seuraavaa:

—

Toisen kriteerin täyttämiseksi (edun tosiasiallinen siirtäminen) Ranskalle ehdotettiin, että se ottaisi lähtökohdaksi komission aiemmin hyväksymän tukijärjestelmän Ranskan virkamiesten sairausvakuutusten täydentämiseksi (N 911/06), yksittäisiä kuluttajia hyödyttävän verohyvitysjärjestelmän tai minkä tahansa tuen todelliset vaikutukset varmistavan järjestelmän.

| — | Syrjinnän välttämiseksi Ranskan viranomaisia kehotettiin ottamaan käyttöön pakollinen ja avoin kilpailuttamismekanismi nimeämissopimusten tekemisessä. |
| --- | --- |

—

Syrjinnän välttämiseksi Ranskan viranomaisia kehotettiin ottamaan käyttöön pakollinen ja avoin kilpailuttamismekanismi nimeämissopimusten tekemisessä.

| (89) | Ranskan viranomaiset päättivät kuitenkin myös tämän toimenpiteen kohdalla säilyttää tukiohjelman ilmoitetun kaltaisena kyseisen kollektiivisen vakuutusjärjestelmän kehittämiseksi. |
| --- | --- |

(89)

Ranskan viranomaiset päättivät kuitenkin myös tämän toimenpiteen kohdalla säilyttää tukiohjelman ilmoitetun kaltaisena kyseisen kollektiivisen vakuutusjärjestelmän kehittämiseksi.

| (90) | Ranskan viranomaiset vahvistivat 27 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä nimeämisen poikkeuksellisen velvoittavuuden, mikä oikeuttaa viranomaisten mielestä erityisen varovaisiin periaatteisiin pohjautuvien varausten tekemisen. Näin ollen tasoitusvastuu voidaan Ranskan viranomaisten mukaan katsoa vain erittäin rajallisissa tapauksissa valtiontueksi, jolloin sen yhteensoveltuvuutta sisämarkkinoille on tarkasteltava. |
| --- | --- |

(90)

Ranskan viranomaiset vahvistivat 27 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä nimeämisen poikkeuksellisen velvoittavuuden, mikä oikeuttaa viranomaisten mielestä erityisen varovaisiin periaatteisiin pohjautuvien varausten tekemisen. Näin ollen tasoitusvastuu voidaan Ranskan viranomaisten mukaan katsoa vain erittäin rajallisissa tapauksissa valtiontueksi, jolloin sen yhteensoveltuvuutta sisämarkkinoille on tarkasteltava.

VIII   TUEN ARVIOINTI

VIII.1   Vapauttaminen yhtiöverosta ja alueellisesta elinkeinoverosta solidaaristen ja vastuullisten sopimusten hallinnoinnissa

| (91) | CTIP viittaa unionin tuomioistuimen asiassa Albany (26) antamaan tuomioon ja katsoo, että sopimusluonteiset ammatilliset järjestelmät eivät luonteensa ja kohteensa vuoksi kuulu Euroopan unionin kilpailulainsäädännön soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(91)

CTIP viittaa unionin tuomioistuimen asiassa Albany (26) antamaan tuomioon ja katsoo, että sopimusluonteiset ammatilliset järjestelmät eivät luonteensa ja kohteensa vuoksi kuulu Euroopan unionin kilpailulainsäädännön soveltamisalaan.

| (92) | Komissio huomauttaa kuitenkin, että edellä mainitussa oikeuskäytännössä tarkoitettu toimenpide koskee pääasiallisesti teollisuuslaitosten pakollista lakisääteistä liittymistä toimialakohtaiseen eläkekassaan, jolle on myönnetty yksinoikeus. On syytä korostaa, että ensimmäiseen toimenpiteeseen liittyvää verovapautusjärjestelmää sovelletaan myös sekä yksilöllisiin että kollektiivisiin vapaaehtoisiin sopimuksiin. Lisäksi toimenpiteen soveltamisalaan kuuluvissa pakollisissa kollektiivisissa sopimuksissa työmarkkinaosapuolet voivat vapaasti valita, tekevätkö ne näitä kollektiivisia sopimuksia näiden sopimusten tekoon liittyvän lakisääteisen pakollisuuden mukaisesti vai liittyvätkö ne alakohtaiseen tai alojenväliseen rahastoon, kuten asiassa Albany. |
| --- | --- |

(92)

Komissio huomauttaa kuitenkin, että edellä mainitussa oikeuskäytännössä tarkoitettu toimenpide koskee pääasiallisesti teollisuuslaitosten pakollista lakisääteistä liittymistä toimialakohtaiseen eläkekassaan, jolle on myönnetty yksinoikeus. On syytä korostaa, että ensimmäiseen toimenpiteeseen liittyvää verovapautusjärjestelmää sovelletaan myös sekä yksilöllisiin että kollektiivisiin vapaaehtoisiin sopimuksiin. Lisäksi toimenpiteen soveltamisalaan kuuluvissa pakollisissa kollektiivisissa sopimuksissa työmarkkinaosapuolet voivat vapaasti valita, tekevätkö ne näitä kollektiivisia sopimuksia näiden sopimusten tekoon liittyvän lakisääteisen pakollisuuden mukaisesti vai liittyvätkö ne alakohtaiseen tai alojenväliseen rahastoon, kuten asiassa Albany.

| (93) | Unionin tuomioistuimen kyseisessä tuomiossa vahvistetaan myös, että lakisääteistä sosiaaliturvajärjestelmää täydentäviin järjestelmiin – kuten tässä päätöksessä tarkoitettuun Ranskan viranomaisten ilmoittaman järjestelmään – sovelletaan kilpailusääntöjä ja että näiden järjestelmien rahastot vastaavat SEUT-sopimuksen 101 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa tarkoitettua yrityksen käsitettä (27). |
| --- | --- |

(93)

Unionin tuomioistuimen kyseisessä tuomiossa vahvistetaan myös, että lakisääteistä sosiaaliturvajärjestelmää täydentäviin järjestelmiin – kuten tässä päätöksessä tarkoitettuun Ranskan viranomaisten ilmoittaman järjestelmään – sovelletaan kilpailusääntöjä ja että näiden järjestelmien rahastot vastaavat SEUT-sopimuksen 101 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa tarkoitettua yrityksen käsitettä (27).

| (94) | Komissio katsoo, että ensimmäisessä toimenpiteessä tarkoitettuun järjestelmään on sovellettava SEUT-sopimuksen mukaisia kilpailusääntöjä ja erityisesti valtiontukea koskevaa kieltoa. |
| --- | --- |

(94)

Komissio katsoo, että ensimmäisessä toimenpiteessä tarkoitettuun järjestelmään on sovellettava SEUT-sopimuksen mukaisia kilpailusääntöjä ja erityisesti valtiontukea koskevaa kieltoa.

| (95) | Sosiaaliturvajärjestelmästä (pakollinen sairausvakuutusjärjestelmä) korvataan vain osa sen piiriin kuuluvien vakuutettujen terveydenhoitokuluista. Täydentävillä terveydenhoitovakuutuksilla katetaan näin ollen se osa etuuksista, jota pakollinen sairausvakuutusjärjestelmä ei rahoita. |
| --- | --- |

(95)

Sosiaaliturvajärjestelmästä (pakollinen sairausvakuutusjärjestelmä) korvataan vain osa sen piiriin kuuluvien vakuutettujen terveydenhoitokuluista. Täydentävillä terveydenhoitovakuutuksilla katetaan näin ollen se osa etuuksista, jota pakollinen sairausvakuutusjärjestelmä ei rahoita.

| (96) | Täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoilla toimii pääasiallisesti kolme seuraavaa ryhmää:






  — | keskinäisiä yrityksiä koskevan lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat keskinäiset yhtiöt ja keskinäisten yhtiöiden yhteenliittymät |
| --- | --- | --- |

(96)

Täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoilla toimii pääasiallisesti kolme seuraavaa ryhmää:

—

keskinäisiä yrityksiä koskevan lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat keskinäiset yhtiöt ja keskinäisten yhtiöiden yhteenliittymät

| — | sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset |
| --- | --- |

—

sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset

| — | vakuutuslain soveltamisalaan kuuluvat vakuutusyhtiöt. |
| --- | --- |

—

vakuutuslain soveltamisalaan kuuluvat vakuutusyhtiöt.

| (97) | Ranskan viranomaisten 21 päivänä joulukuuta 2007 päivätyn kirjeen mukaan täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoilla toimii 263 vakuutusyritystä, 66 ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavaa laitosta ja 1 201 keskinäistä yhtiötä. Ranskan viranomaiset tuovat myös esiin, että 20 merkittävimmän toimijan markkinaosuus oli vuonna 2006 vain 35 prosenttia eikä yksikään ylittänyt neljää prosenttia. Lisäksi 65 prosenttia markkinoista muodostui toimijoista, joiden markkinaosuus oli alle yhden prosentin (28). |
| --- | --- |

(97)

Ranskan viranomaisten 21 päivänä joulukuuta 2007 päivätyn kirjeen mukaan täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoilla toimii 263 vakuutusyritystä, 66 ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavaa laitosta ja 1 201 keskinäistä yhtiötä. Ranskan viranomaiset tuovat myös esiin, että 20 merkittävimmän toimijan markkinaosuus oli vuonna 2006 vain 35 prosenttia eikä yksikään ylittänyt neljää prosenttia. Lisäksi 65 prosenttia markkinoista muodostui toimijoista, joiden markkinaosuus oli alle yhden prosentin (28).

| (98) | Vuonna 2009 julkaistujen virallisten tilastotietojen mukaan markkinoilla oli siis vuoden 2008 lopulla vain 876 toimijaa. Määrä oli jatkuvasti vähentynyt vuodesta 2001 alkaen (vuonna 2008 toimijoita oli 48 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2001) (29). Keskinäisiä yhtiöitä oli 748, vakuutusyhtiöitä 92 ja ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavia laitoksia puolestaan 36. |
| --- | --- |

(98)

Vuonna 2009 julkaistujen virallisten tilastotietojen mukaan markkinoilla oli siis vuoden 2008 lopulla vain 876 toimijaa. Määrä oli jatkuvasti vähentynyt vuodesta 2001 alkaen (vuonna 2008 toimijoita oli 48 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2001) (29). Keskinäisiä yhtiöitä oli 748, vakuutusyhtiöitä 92 ja ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavia laitoksia puolestaan 36.

| (99) | Ranskan kilpailuviranomaisen äskettäin tekemän analyysin mukaan yksilöllisten täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoiden suurimpia markkinaosuuksia pitävät hallussaan Mutuelle Générale de l’Education Nationale – MGEN (7,7 prosentin markkinaosuus), keskinäinen vakuutusyhtiö Groupama (30) (6,7 prosentin markkinaosuus) sekä vakuutusyhtiö Swiss Life (4 prosentin markkinaosuus) (31). |
| --- | --- |

(99)

Ranskan kilpailuviranomaisen äskettäin tekemän analyysin mukaan yksilöllisten täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoiden suurimpia markkinaosuuksia pitävät hallussaan Mutuelle Générale de l’Education Nationale – MGEN (7,7 prosentin markkinaosuus), keskinäinen vakuutusyhtiö Groupama (30) (6,7 prosentin markkinaosuus) sekä vakuutusyhtiö Swiss Life (4 prosentin markkinaosuus) (31).

| (100) | Täydentävien kollektiivisten vakuutusten markkinoilla suurimpien markkinaosuuksien haltijoina ovat vakuutusyhtiö Axa (17,51 prosentin markkinaosuus), ennaltavarautumisvakuutuslaitosten yhtymä Malakoff-Médéric (8,7 prosentin markkinaosuus) sekä ryhmittymä AG2R-La Mondiale-Prémalliance (32) (6,9 prosentin markkinaosuus) (33). |
| --- | --- |

(100)

Täydentävien kollektiivisten vakuutusten markkinoilla suurimpien markkinaosuuksien haltijoina ovat vakuutusyhtiö Axa (17,51 prosentin markkinaosuus), ennaltavarautumisvakuutuslaitosten yhtymä Malakoff-Médéric (8,7 prosentin markkinaosuus) sekä ryhmittymä AG2R-La Mondiale-Prémalliance (32) (6,9 prosentin markkinaosuus) (33).

| (101) | Vaikka komissio on pyytänyt Ranskan viranomaisilta selvennyksiä, se ei ole saanut tarkempia tietoja täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoiden rakenteesta, johon kuuluvat muun muassa keskinäisten yhtiöiden ryhmittymät, keskinäiset yhtiöt, keskinäisten yhtiöiden yhteenliittymät ja ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset. Ranskan viranomaiset eivät ole komission pyynnöistä huolimatta pystyneet toimittamaan tilastoja (yleisiä tai markkinoiden eri toimijaryhmiä koskevia) solidaarisista ja vastuullisista sopimuksista. Johdanto-osan 102 ja 103 kappaleessa esitetyt taulukot koskevat siis koko täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoita. Tilastot sisältävät sopimukset, jotka eivät täytä ilmoitetun toimenpiteen edunsaajalle asetettuja edellytyksiä. Ranskan tilintarkastusviranomaisen (Cour des Comptes) vuonna 2008 julkaistussa kertomuksessa (34) korostetaan täydentävien vakuutusten tilastoinnin merkittäviä puutteita, jotka liittyvät vakuutettujen määrään, vakuutettujen jakautumiseen eri vakuuttajaryhmittäin ja sopimustyypeittäin (yksilölliset sopimukset, vapaaehtoiset kollektiiviset sopimukset ja pakolliset kollektiiviset sopimukset) sekä korvattujen menojen määrään kotitalous- ja tuloryhmittäin. Kansallisen kilpailuviranomaisen tekemien analyysien perusteella markkinat vaikuttavat hajautuneilta ja yksilöllisten sopimusten osalta erittäin hajautuneilta (35). Yksilölliset sopimukset muodostavat kuitenkin vain ensimmäisen toimenpiteen soveltamisalaan kuuluvan markkinasegmentin. |
| --- | --- |

(101)

Vaikka komissio on pyytänyt Ranskan viranomaisilta selvennyksiä, se ei ole saanut tarkempia tietoja täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoiden rakenteesta, johon kuuluvat muun muassa keskinäisten yhtiöiden ryhmittymät, keskinäiset yhtiöt, keskinäisten yhtiöiden yhteenliittymät ja ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset. Ranskan viranomaiset eivät ole komission pyynnöistä huolimatta pystyneet toimittamaan tilastoja (yleisiä tai markkinoiden eri toimijaryhmiä koskevia) solidaarisista ja vastuullisista sopimuksista. Johdanto-osan 102 ja 103 kappaleessa esitetyt taulukot koskevat siis koko täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoita. Tilastot sisältävät sopimukset, jotka eivät täytä ilmoitetun toimenpiteen edunsaajalle asetettuja edellytyksiä. Ranskan tilintarkastusviranomaisen (Cour des Comptes) vuonna 2008 julkaistussa kertomuksessa (34) korostetaan täydentävien vakuutusten tilastoinnin merkittäviä puutteita, jotka liittyvät vakuutettujen määrään, vakuutettujen jakautumiseen eri vakuuttajaryhmittäin ja sopimustyypeittäin (yksilölliset sopimukset, vapaaehtoiset kollektiiviset sopimukset ja pakolliset kollektiiviset sopimukset) sekä korvattujen menojen määrään kotitalous- ja tuloryhmittäin. Kansallisen kilpailuviranomaisen tekemien analyysien perusteella markkinat vaikuttavat hajautuneilta ja yksilöllisten sopimusten osalta erittäin hajautuneilta (35). Yksilölliset sopimukset muodostavat kuitenkin vain ensimmäisen toimenpiteen soveltamisalaan kuuluvan markkinasegmentin.

| (102) | Ala kehittyi voimakkaasti vuosina 2001–2007, kuten jäljempänä esitettävästä taulukosta käy ilmi (36). Näiden laitosten kokonaisliikevaihto vuonna 2007 oli 27,4 miljardia euroa, mikä merkitsi 55,8 prosentin kasvua vuoteen 2001 verrattuna, joten vuotuinen kasvu oli keskimäärin 7,6 prosenttia. Vuoden 2008 liikevaihto ylitti 29 miljardia euroa, mikä merkitsee 6 prosentin kasvua vuoteen 2007 verrattuna (37).

  Täydentäviä vakuutuksia tarjoavien laitosten liikevaihto vuosina 2001–2007










  (miljardia) EUR |
| --- | --- |
| | Keskinäiset laitokset | Ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset | Vakuutusyhtiöt | Yhteensä |
| 2001 | 10,6 | 3,3 | 3,7 | 17,6 |
| 2007 | 16,0 | 4,7 | 6,7 | 27,4 |
| 2001–2007 | +50,5 % | +43,15 % | +82,13 % | +55,8 % |

(102)

Ala kehittyi voimakkaasti vuosina 2001–2007, kuten jäljempänä esitettävästä taulukosta käy ilmi (36). Näiden laitosten kokonaisliikevaihto vuonna 2007 oli 27,4 miljardia euroa, mikä merkitsi 55,8 prosentin kasvua vuoteen 2001 verrattuna, joten vuotuinen kasvu oli keskimäärin 7,6 prosenttia. Vuoden 2008 liikevaihto ylitti 29 miljardia euroa, mikä merkitsee 6 prosentin kasvua vuoteen 2007 verrattuna (37).

Täydentäviä vakuutuksia tarjoavien laitosten liikevaihto vuosina 2001–2007

(miljardia) EUR

Keskinäiset laitokset

Ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset

Vakuutusyhtiöt

Yhteensä

2001

10,6

3,3

3,7

17,6

2007

16,0

4,7

6,7

27,4

2001–2007

+50,5 %

+43,15 %

+82,13 %

+55,8 %

| (103) | Ranskan viranomaisten toimittamien lukujen mukaan prosenttiosuudet jakautuvat yksilöllisten ja kollektiivisten sopimusten kesken seuraavasti (vuoden 2004 luvut): | Ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset | Keskinäiset laitokset | Vakuutusyhtiöt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kollektiiviset sopimukset | 38 % | 33 % | 29 % |
| Yksilölliset sopimukset | 6 % | 67 % | 27 % |
| Kollektiiviset sopimukset + yksilölliset sopimukset | 18 % | 54 % | 28 % |

(103)

Ranskan viranomaisten toimittamien lukujen mukaan prosenttiosuudet jakautuvat yksilöllisten ja kollektiivisten sopimusten kesken seuraavasti (vuoden 2004 luvut):

Ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset

Keskinäiset laitokset

Vakuutusyhtiöt

Kollektiiviset sopimukset

38 %

33 %

29 %

Yksilölliset sopimukset

6 %

67 %

27 %

Kollektiiviset sopimukset + yksilölliset sopimukset

18 %

54 %

28 %

| (104) | Keskinäiset yhtiöt ja keskinäisten yhtiöiden yhteenliittymät markkinoivat pääasiallisesti yksilöllisiä sopimuksia, ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset markkinoivat lähinnä kollektiivisia sopimuksia (yrityskohtaisia tai alakohtaisia sopimuksia). Vakuutusyhtiöillä puolestaan on tasaisempi vakuutuskanta. |
| --- | --- |

(104)

Keskinäiset yhtiöt ja keskinäisten yhtiöiden yhteenliittymät markkinoivat pääasiallisesti yksilöllisiä sopimuksia, ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset markkinoivat lähinnä kollektiivisia sopimuksia (yrityskohtaisia tai alakohtaisia sopimuksia). Vakuutusyhtiöillä puolestaan on tasaisempi vakuutuskanta.

| (105) | Väestön kattavuus on merkittävästi kasvanut: se oli 84 prosenttia vuonna 1996 ja 92,8 prosenttia vuonna 2006. Keskinäisillä laitoksilla arvioidaan olevan 32–38 miljoonaa edunsaajaa, vakuutusyhtiöillä 13 miljoonaa ja ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavilla laitoksilla 11 miljoonaa. Näihin lukuihin on lisättävä vielä CMU-C -rahaston yli 4 miljoonaa edunsaajaa (CMU = yleiskattava sairausvakuutus). CMU-C tarjoaa heikoimmassa asemassa oleville täydentävän vakuutusturvan ilmaiseksi. Tämä tarkoittaa nykyään sitä, että 7–8 prosenttia ranskalaisista on ilman täydentävää vakuutusturvaa (38). |
| --- | --- |

(105)

Väestön kattavuus on merkittävästi kasvanut: se oli 84 prosenttia vuonna 1996 ja 92,8 prosenttia vuonna 2006. Keskinäisillä laitoksilla arvioidaan olevan 32–38 miljoonaa edunsaajaa, vakuutusyhtiöillä 13 miljoonaa ja ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavilla laitoksilla 11 miljoonaa. Näihin lukuihin on lisättävä vielä CMU-C -rahaston yli 4 miljoonaa edunsaajaa (CMU = yleiskattava sairausvakuutus). CMU-C tarjoaa heikoimmassa asemassa oleville täydentävän vakuutusturvan ilmaiseksi. Tämä tarkoittaa nykyään sitä, että 7–8 prosenttia ranskalaisista on ilman täydentävää vakuutusturvaa (38).

| (106) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(106)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (107) | Toimenpiteen määrittely valtiontueksi edellyttää seuraavien kumulatiivisten edellytysten täyttymistä: 1) kyseisestä toimenpiteestä koituu etua, 2) se toteutetaan valtion varoilla, 3) etu on valikoiva ja 4) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja se voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(107)

Toimenpiteen määrittely valtiontueksi edellyttää seuraavien kumulatiivisten edellytysten täyttymistä: 1) kyseisestä toimenpiteestä koituu etua, 2) se toteutetaan valtion varoilla, 3) etu on valikoiva ja 4) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja se voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (108) | On selvää, että yhtiöverosta ja alueellisesta elinkeinoverosta vapauttaminen tai verojen vähentäminen, kun tarkoituksena on vähentää kyseisille yrityksille normaalisti koituvaa verorasitusta tai poistaa se kokonaan, suosivat niiden edunsaajia (39). Näin ollen verosta vapauttaminen ja verovähennykset sisältävät taloudellista etua. |
| --- | --- |

(108)

On selvää, että yhtiöverosta ja alueellisesta elinkeinoverosta vapauttaminen tai verojen vähentäminen, kun tarkoituksena on vähentää kyseisille yrityksille normaalisti koituvaa verorasitusta tai poistaa se kokonaan, suosivat niiden edunsaajia (39). Näin ollen verosta vapauttaminen ja verovähennykset sisältävät taloudellista etua.

| (109) | Komissio toteaa CTIP:n viittauksista julkisen palvelun tehtävään, että asiassa Altmark annetussa tuomiossa (40) (tiettyjen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen sulkeminen pois valtiontuen piiristä) esitetyt edellytykset eivät täyty tämän päätöksen kohteena olevassa tapauksessa (ks. erityisesti jäljempänä 144 kappale, kolmannessa Altmark-kriteerissä on kyse liian suuren korvauksen puuttumisesta). Tämän päätöksen kohteena olevassa asiassa on näin ollen kyse taloudellisesta edusta. |
| --- | --- |

(109)

Komissio toteaa CTIP:n viittauksista julkisen palvelun tehtävään, että asiassa Altmark annetussa tuomiossa (40) (tiettyjen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen sulkeminen pois valtiontuen piiristä) esitetyt edellytykset eivät täyty tämän päätöksen kohteena olevassa tapauksessa (ks. erityisesti jäljempänä 144 kappale, kolmannessa Altmark-kriteerissä on kyse liian suuren korvauksen puuttumisesta). Tämän päätöksen kohteena olevassa asiassa on näin ollen kyse taloudellisesta edusta.

| (110) | Ranskan valtio on myöntänyt nämä edut ja näin tehdessään jättänyt verotuloja perimättä. Näin ollen Ranskan valtio on myöntänyt etua valtion varoista. |
| --- | --- |

(110)

Ranskan valtio on myöntänyt nämä edut ja näin tehdessään jättänyt verotuloja perimättä. Näin ollen Ranskan valtio on myöntänyt etua valtion varoista.

| (111) | Toimenpide on luonteeltaan valikoiva. Valikoivuus johtuu toimenpiteen rajoittumisesta tiettyyn talouden alaan eli vakuutusalaan ja sen rajoittumisesta tietyntyyppisiin sopimuksiin (alan tietty osa). Tältä osin on aluksi todettava, että yhtiövero on veroa, jonka soveltamisalaan kuuluvat kaikki yritykset niiden toimialasta riippumatta. Koska tästä verosta vapauttaminen hyödyttää yksinomaan vakuutusalaa, kyseessä on poikkeaminen yleisestä yhtiöverojärjestelmästä ja näin ollen tiettyjen yritysten suosiminen. Tämä pätee myös alueellisesta elinkeinoverosta vapauttamiseen. Lisäksi kyseinen vapauttaminen suosii vakuutusalalla tiettyjen sairausvakuutussopimusten tekemistä, tässä tapauksessa solidaarisia ja vastuullisia sairausvakuutussopimuksia. Toimenpiteellä suositaan solidaarisia sopimuksia tarjoavia toimijoita perinteisiä sopimuksia tarjoavien kustannuksella. |
| --- | --- |

(111)

Toimenpide on luonteeltaan valikoiva. Valikoivuus johtuu toimenpiteen rajoittumisesta tiettyyn talouden alaan eli vakuutusalaan ja sen rajoittumisesta tietyntyyppisiin sopimuksiin (alan tietty osa). Tältä osin on aluksi todettava, että yhtiövero on veroa, jonka soveltamisalaan kuuluvat kaikki yritykset niiden toimialasta riippumatta. Koska tästä verosta vapauttaminen hyödyttää yksinomaan vakuutusalaa, kyseessä on poikkeaminen yleisestä yhtiöverojärjestelmästä ja näin ollen tiettyjen yritysten suosiminen. Tämä pätee myös alueellisesta elinkeinoverosta vapauttamiseen. Lisäksi kyseinen vapauttaminen suosii vakuutusalalla tiettyjen sairausvakuutussopimusten tekemistä, tässä tapauksessa solidaarisia ja vastuullisia sairausvakuutussopimuksia. Toimenpiteellä suositaan solidaarisia sopimuksia tarjoavia toimijoita perinteisiä sopimuksia tarjoavien kustannuksella.

| (112) | Vakuutusalalla käydään Euroopan unionin jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Jos jäsenvaltio myöntää tukea yritykselle, tuotanto tässä valtiossa voi tämän vuoksi pysyä ennallaan tai kasvaa, mistä seuraa, että sellaisten yritysten mahdollisuudet, joiden kotipaikka on jossakin toisessa jäsenvaltiossa, viedä tuotteitaan tämän jäsenvaltion markkinoille huononevat (41). |
| --- | --- |

(112)

Vakuutusalalla käydään Euroopan unionin jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Jos jäsenvaltio myöntää tukea yritykselle, tuotanto tässä valtiossa voi tämän vuoksi pysyä ennallaan tai kasvaa, mistä seuraa, että sellaisten yritysten mahdollisuudet, joiden kotipaikka on jossakin toisessa jäsenvaltiossa, viedä tuotteitaan tämän jäsenvaltion markkinoille huononevat (41).

| (113) | Kyseisten yritysten asema Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisessä kaupassa vahvistuu. Tämän vuoksi toimenpide voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(113)

Kyseisten yritysten asema Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisessä kaupassa vahvistuu. Tämän vuoksi toimenpide voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (114) | Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että ensimmäinen toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Ranskan viranomaiset eivät kiistä tätä määrittelyä. |
| --- | --- |

(114)

Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että ensimmäinen toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Ranskan viranomaiset eivät kiistä tätä määrittelyä.

| (115) | Koska ilmoitettu toimenpide on valtiontukea, on tarkasteltava sen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Ranskan viranomaiset katsovat, että kyseinen toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. |
| --- | --- |

(115)

Koska ilmoitettu toimenpide on valtiontukea, on tarkasteltava sen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Ranskan viranomaiset katsovat, että kyseinen toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.

| (116) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määrätään seuraavaa: ”Sisämarkkinoille soveltuu: a) yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki, joka myönnetään harjoittamatta syrjintää tuotteiden alkuperän perusteella”. |
| --- | --- |

(116)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määrätään seuraavaa: ”Sisämarkkinoille soveltuu: a) yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki, joka myönnetään harjoittamatta syrjintää tuotteiden alkuperän perusteella”.

| (117) | Valtiontukitoimenpide soveltuu tämän määräyksen mukaan sisämarkkinoille, jos se täyttää seuraavat edellytykset:






  1. | Tuki on luonteeltaan sosiaalista. |
| --- | --- | --- |

(117)

Valtiontukitoimenpide soveltuu tämän määräyksen mukaan sisämarkkinoille, jos se täyttää seuraavat edellytykset:

1.

Tuki on luonteeltaan sosiaalista.

| 2. | Tukea myönnetään yksittäisille kuluttajille. |
| --- | --- |

2.

Tukea myönnetään yksittäisille kuluttajille.

| 3. | Tukea myönnetään harjoittamatta syrjintää tuotteen alkuperän perusteella. |
| --- | --- |

3.

Tukea myönnetään harjoittamatta syrjintää tuotteen alkuperän perusteella.

| (118) | Aluksi on syytä täsmentää, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohta poikkeaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätystä valtiontuen kieltävästä periaatteesta, joten sitä on tulkittava suppeasti (42). |
| --- | --- |

(118)

Aluksi on syytä täsmentää, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohta poikkeaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätystä valtiontuen kieltävästä periaatteesta, joten sitä on tulkittava suppeasti (42).

| (119) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan soveltamisesta on todettava, että komission päätöskäytännössä ei suljeta pois mahdollisuutta, että tukea myönnettäisiin välittäjän kautta ja että välittäjä vastaisi tuesta yksittäisille kuluttajille aiheutuvista vaikutuksista (43). Tällaisessa tapauksessa toteutettavalla järjestelyllä on varmistettava lopullisille kuluttajille koituvat edut. |
| --- | --- |

(119)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan soveltamisesta on todettava, että komission päätöskäytännössä ei suljeta pois mahdollisuutta, että tukea myönnettäisiin välittäjän kautta ja että välittäjä vastaisi tuesta yksittäisille kuluttajille aiheutuvista vaikutuksista (43). Tällaisessa tapauksessa toteutettavalla järjestelyllä on varmistettava lopullisille kuluttajille koituvat edut.

| (120) | Komissio katsoo, että toimenpiteen sosiaalinen luonne (ensimmäinen kriteeri) täyttyy, jos tarkoituksena on tarjota täydentävä terveydenhoitovakuutus henkilöille, joilla on ikänsä, terveydentilansa tai varallisuutensa vuoksi vaikeuksia itse hankkia sellaista. Yleisen verolainsäädännön 207 §:ssä säädetään sosiaalisen luonteen kriteereistä, jotka vakuutuslaitosten on täytettävä voidakseen hyötyä toimenpiteestä (44). Näillä kriteereillä otetaan käyttöön tiettyjen heikossa asemassa olevien väestönosien, joita ovat muun muassa pienituloiset tai iäkkäät henkilöt, vähimmäisosuus kyseisten laitosten vakuutuskannassa. Ranskan viranomaisten toimittama alustava säädösesitys, jossa täsmennetään vakuutettujen sosiaaliseen tilanteeseen perustuvan hinnoittelua koskevat yksityiskohtaiset säännöt (45), vahvistaa toimenpiteen sosiaalisen luonteen, joka hyödyttää heikossa asemassa olevia väestönosia. |
| --- | --- |

(120)

Komissio katsoo, että toimenpiteen sosiaalinen luonne (ensimmäinen kriteeri) täyttyy, jos tarkoituksena on tarjota täydentävä terveydenhoitovakuutus henkilöille, joilla on ikänsä, terveydentilansa tai varallisuutensa vuoksi vaikeuksia itse hankkia sellaista. Yleisen verolainsäädännön 207 §:ssä säädetään sosiaalisen luonteen kriteereistä, jotka vakuutuslaitosten on täytettävä voidakseen hyötyä toimenpiteestä (44). Näillä kriteereillä otetaan käyttöön tiettyjen heikossa asemassa olevien väestönosien, joita ovat muun muassa pienituloiset tai iäkkäät henkilöt, vähimmäisosuus kyseisten laitosten vakuutuskannassa. Ranskan viranomaisten toimittama alustava säädösesitys, jossa täsmennetään vakuutettujen sosiaaliseen tilanteeseen perustuvan hinnoittelua koskevat yksityiskohtaiset säännöt (45), vahvistaa toimenpiteen sosiaalisen luonteen, joka hyödyttää heikossa asemassa olevia väestönosia.

| (121) | Komission toimenpiteestä tekemän selvityksen perusteella ei sen sijaan voida katsoa, että tuki tosiasiallisesti hyödyttäisi yksittäisiä kuluttajia (toinen kriteeri). |
| --- | --- |

(121)

Komission toimenpiteestä tekemän selvityksen perusteella ei sen sijaan voida katsoa, että tuki tosiasiallisesti hyödyttäisi yksittäisiä kuluttajia (toinen kriteeri).

| (122) | Ranskan viranomaisten mukaan yrityksille myönnetty tuki hyödyttää välillisesti yksittäisiä kuluttajia. Täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoilla vallitseva voimakas kilpailu takaa Ranskan viranomaisten mukaan sen, että yritysten saama tuki siirtyy kuluttajille vakuutusmaksuja vahvistettaessa. |
| --- | --- |

(122)

Ranskan viranomaisten mukaan yrityksille myönnetty tuki hyödyttää välillisesti yksittäisiä kuluttajia. Täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoilla vallitseva voimakas kilpailu takaa Ranskan viranomaisten mukaan sen, että yritysten saama tuki siirtyy kuluttajille vakuutusmaksuja vahvistettaessa.

| (123) | Komissio on katsonut, että Ranskan viranomaisten solidaarisiin sairausvakuutussopimuksiin soveltama verovapautus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvaa tukea (46). Tässä tapauksessa oli selvää, että verosta vapauttaminen hyödytti lähinnä yksittäisiä kuluttajia, jotka tosiasiallisesti joutuivat vastaamaan verorasitteesta. Veron määrä perustui vakuutusmaksujen suuruuteen, ja solidaaristen sopimusten vapauttaminen verosta pienensi vakuutusmaksuja. |
| --- | --- |

(123)

Komissio on katsonut, että Ranskan viranomaisten solidaarisiin sairausvakuutussopimuksiin soveltama verovapautus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvaa tukea (46). Tässä tapauksessa oli selvää, että verosta vapauttaminen hyödytti lähinnä yksittäisiä kuluttajia, jotka tosiasiallisesti joutuivat vastaamaan verorasitteesta. Veron määrä perustui vakuutusmaksujen suuruuteen, ja solidaaristen sopimusten vapauttaminen verosta pienensi vakuutusmaksuja.

| (124) | Tämän päätöksen kohteena olevassa tapauksessa tukea ei myönnetä välillisestä verosta vapauttamisen kautta, joka on suhteutettu vakuutusmaksujen suuruuteen. Sen sijaan tuki myönnetään yhtiöverosta vapauttamisen kautta, ja vero määräytyy vakuutuslaitoksen saaman voiton perusteella, joka lasketaan kaikkien solidaarisen ja vastuullisen sopimuksen tehneiden vakuutettujen mukaan. |
| --- | --- |

(124)

Tämän päätöksen kohteena olevassa tapauksessa tukea ei myönnetä välillisestä verosta vapauttamisen kautta, joka on suhteutettu vakuutusmaksujen suuruuteen. Sen sijaan tuki myönnetään yhtiöverosta vapauttamisen kautta, ja vero määräytyy vakuutuslaitoksen saaman voiton perusteella, joka lasketaan kaikkien solidaarisen ja vastuullisen sopimuksen tehneiden vakuutettujen mukaan.

| (125) | Näin ollen yhtiöverosta vapauttamisen tosiasiallinen vaikutus lopulliselle kuluttajille on kaikkea muuta kuin varma. Komissiolla ei ole käytettävissään tietoja, jotka osoittaisivat, että yhtiövero (ja yhtiöverosta vapauttaminen) vaikuttaisi tosiasiallisesti yksittäisiin kuluttajiin kyseisillä markkinoilla. Lisäksi äskettäin julkaistusta Ranskan tilintarkastusviranomaisen kertomuksesta käy ilmi, että terveydenhoitovakuutusten alalla voittomarginaalit ovat viime vuosina kasvaneet merkittävästi (12 prosentista vuonna 2003 23 prosenttiin vuonna 2007) (47). Kun voittomarginaalit ovat näin merkittävästi kasvaneet, voidaan tuskin päätellä, että markkinoilla toimisi mekanismi, jolla taataan yhtiöverovapautuksen hyödyttävän lopullisia kuluttajia. |
| --- | --- |

(125)

Näin ollen yhtiöverosta vapauttamisen tosiasiallinen vaikutus lopulliselle kuluttajille on kaikkea muuta kuin varma. Komissiolla ei ole käytettävissään tietoja, jotka osoittaisivat, että yhtiövero (ja yhtiöverosta vapauttaminen) vaikuttaisi tosiasiallisesti yksittäisiin kuluttajiin kyseisillä markkinoilla. Lisäksi äskettäin julkaistusta Ranskan tilintarkastusviranomaisen kertomuksesta käy ilmi, että terveydenhoitovakuutusten alalla voittomarginaalit ovat viime vuosina kasvaneet merkittävästi (12 prosentista vuonna 2003 23 prosenttiin vuonna 2007) (47). Kun voittomarginaalit ovat näin merkittävästi kasvaneet, voidaan tuskin päätellä, että markkinoilla toimisi mekanismi, jolla taataan yhtiöverovapautuksen hyödyttävän lopullisia kuluttajia.

| (126) | CTIP tuo esiin, että osa voitoista on kohdennettava varauksen perustamiseen vakavaraisuuden varmistamiseksi. Sen vuoksi CTIP:n mukaan on normaalia, että ainakin osa voitosta käytetään kattamaan kokonaan tai osittain vuosittain kasvava solvenssivaatimus. Tällä väitteellä pyritään osoittamaan, että toimenpide kasvattaa vakuutuslaitosten voittoja eikä niinkään hyödytä kuluttajia laskemalla kyseisen vakuutusturvan hintaa. |
| --- | --- |

(126)

CTIP tuo esiin, että osa voitoista on kohdennettava varauksen perustamiseen vakavaraisuuden varmistamiseksi. Sen vuoksi CTIP:n mukaan on normaalia, että ainakin osa voitosta käytetään kattamaan kokonaan tai osittain vuosittain kasvava solvenssivaatimus. Tällä väitteellä pyritään osoittamaan, että toimenpide kasvattaa vakuutuslaitosten voittoja eikä niinkään hyödytä kuluttajia laskemalla kyseisen vakuutusturvan hintaa.

| (127) | Komission arviota ei aseteta kyseenalaiseksi Ranskan viranomaisten väitteessä, jonka mukaan täydentävät terveydenhoitovakuutussopimukset muodostavat vakuutuslaitoksille sitouttamistuotteen, jonka yhteydessä ne pyrkivät noudattamaan edullista hintapolitiikkaa. On syytä palauttaa mieliin, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdassa edellytetään voiton siirtyvän yksittäisille kuluttajille. Näin ollen pelkkä kannustus siirtää osa voitosta lopullisille kuluttajille ei täytä vaatimusta edun tosiasiallisesta siirtymisestä kuluttajille. |
| --- | --- |

(127)

Komission arviota ei aseteta kyseenalaiseksi Ranskan viranomaisten väitteessä, jonka mukaan täydentävät terveydenhoitovakuutussopimukset muodostavat vakuutuslaitoksille sitouttamistuotteen, jonka yhteydessä ne pyrkivät noudattamaan edullista hintapolitiikkaa. On syytä palauttaa mieliin, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdassa edellytetään voiton siirtyvän yksittäisille kuluttajille. Näin ollen pelkkä kannustus siirtää osa voitosta lopullisille kuluttajille ei täytä vaatimusta edun tosiasiallisesta siirtymisestä kuluttajille.

| (128) | Komissio katsookin, ettei toimenpiteellä taata hyödyn tosiasiallista siirtymistä yksittäisille kuluttajille siten, kuin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(128)

Komissio katsookin, ettei toimenpiteellä taata hyödyn tosiasiallista siirtymistä yksittäisille kuluttajille siten, kuin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdassa edellytetään.

| (129) | Komissio päättelee myös, ettei tuotteen alkuperään perustuvaa syrjintäkieltoa (kolmas kriteeri) ole noudatettu. Jotta tämän edellytyksen täyttymisestä varmistuttaisiin, on tarkastettava, hyötyvätkö kuluttajat kyseisestä tuesta riippumatta toimijasta, joka tarjoaa kyseistä tuotetta tai palvelua, kyseisen jäsenvaltion edellyttämän sosiaalisen tavoitteen saavuttamiseksi. On myös tarkastettava, ettei Euroopan unioniin sijoittautuneille vakuutuslaitoksille ole esteitä päästä kyseisille markkinoille (48). Tukiohjelmaan mukaan haluavien yritysten on täytettävä tukikelpoisia sopimustyyppejä koskevien edellytysten lisäksi raja-arvot, jotka koskevat määrää (120 000–150 000 sopimusta) ja solidaaristen ja vastuullisten sopimusten osuutta (85–93 prosenttia) niiden täydentävien terveydenhoitovakuutusten vakuutuskannasta. |
| --- | --- |

(129)

Komissio päättelee myös, ettei tuotteen alkuperään perustuvaa syrjintäkieltoa (kolmas kriteeri) ole noudatettu. Jotta tämän edellytyksen täyttymisestä varmistuttaisiin, on tarkastettava, hyötyvätkö kuluttajat kyseisestä tuesta riippumatta toimijasta, joka tarjoaa kyseistä tuotetta tai palvelua, kyseisen jäsenvaltion edellyttämän sosiaalisen tavoitteen saavuttamiseksi. On myös tarkastettava, ettei Euroopan unioniin sijoittautuneille vakuutuslaitoksille ole esteitä päästä kyseisille markkinoille (48). Tukiohjelmaan mukaan haluavien yritysten on täytettävä tukikelpoisia sopimustyyppejä koskevien edellytysten lisäksi raja-arvot, jotka koskevat määrää (120 000–150 000 sopimusta) ja solidaaristen ja vastuullisten sopimusten osuutta (85–93 prosenttia) niiden täydentävien terveydenhoitovakuutusten vakuutuskannasta.

| (130) | Ranskan viranomaiset katsovat, että nämä raja-arvot kannustavat kehittämään voimakkaasti kyseisenlaisia sopimuksia, sillä saattavat keskinäisen vastuun piiriin vakuutetun ikään tai varallisuuteen perustuvan erityisriskin. Lisäksi Ranskan viranomaiset katsovat, että tämän tyyppiset vakuutukset ovat välttämättömiä, jotta vältettäisiin veroetuuden kohdentuminen liian vähäiseen osaan laitosten toiminnasta ja saavutettaisiin solidaarisuuden ja keskinäisen vastuun tavoitteet. Toimenpiteen sosiaalinen tavoite voidaan Ranskan viranomaisten mukaan varmistaa vain järjestelyllä, joka edellyttää vakuutuslaitosten säilyttävän sairausvakuutuskannassaan vähimmäismäärän tai merkittävän osuuden solidaarisia ja vastuullisia sopimuksia. Jollei raja-arvoja olisi, ei voitaisi varmistaa, että nykyään vakuutuksen ulkopuolelle jäävien väestönosien vakuutusturvaa lisättäisiin, eikä verovapautuksella saavutettaisi tuloksia. Prosenttiosuuteen liittyvä raja-arvo antaisi pienille laitoksille, jotka tarjoavat lähes yksinomaan näitä sopimuksia mutta eivät täytä määrää koskevaa raja-arvoa, mahdollisuuden hyötyä toimenpiteestä. Absoluuttista arvoa koskevien raja-arvojen käytöllä tämä mahdollisuus annettaisiin puolestaan laitoksille, jotka tarjoavat paljon (muttei kuitenkaan yksinomaan) tämän tyyppisiä sopimuksia. |
| --- | --- |

(130)

Ranskan viranomaiset katsovat, että nämä raja-arvot kannustavat kehittämään voimakkaasti kyseisenlaisia sopimuksia, sillä saattavat keskinäisen vastuun piiriin vakuutetun ikään tai varallisuuteen perustuvan erityisriskin. Lisäksi Ranskan viranomaiset katsovat, että tämän tyyppiset vakuutukset ovat välttämättömiä, jotta vältettäisiin veroetuuden kohdentuminen liian vähäiseen osaan laitosten toiminnasta ja saavutettaisiin solidaarisuuden ja keskinäisen vastuun tavoitteet. Toimenpiteen sosiaalinen tavoite voidaan Ranskan viranomaisten mukaan varmistaa vain järjestelyllä, joka edellyttää vakuutuslaitosten säilyttävän sairausvakuutuskannassaan vähimmäismäärän tai merkittävän osuuden solidaarisia ja vastuullisia sopimuksia. Jollei raja-arvoja olisi, ei voitaisi varmistaa, että nykyään vakuutuksen ulkopuolelle jäävien väestönosien vakuutusturvaa lisättäisiin, eikä verovapautuksella saavutettaisi tuloksia. Prosenttiosuuteen liittyvä raja-arvo antaisi pienille laitoksille, jotka tarjoavat lähes yksinomaan näitä sopimuksia mutta eivät täytä määrää koskevaa raja-arvoa, mahdollisuuden hyötyä toimenpiteestä. Absoluuttista arvoa koskevien raja-arvojen käytöllä tämä mahdollisuus annettaisiin puolestaan laitoksille, jotka tarjoavat paljon (muttei kuitenkaan yksinomaan) tämän tyyppisiä sopimuksia.

| (131) | Komissio toteaa ensiksi, etteivät Ranskan viranomaiset ole toimittaneet tarkkoja tietoja solidaaristen ja vastuullisten sopimusten nykyisestä jakautumisesta markkinoiden eri toimijoiden kesken eivätkä näiden sopimusten määrästä ja osuudesta yritysten vakuutuskannoissa. Komission analyysissa kuitenkin ilmeni, että keskinäiset yhtiöt ja keskinäisten yhtiöiden yhteenliittymät ovat lakisääteisesti velvoitettuja tarjoamaan vain solidaarisia sopimuksia (49). Sama velvollisuus koskee käytännössä ilmeisesti myös ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavia laitoksia. Keskinäisten yhtiöiden ja ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten olisi näin ollen aina täytettävä prosenttiosuuteen liittyvä raja-arvo. Sellaisten vakuutusyhtiöiden, joiden toiminta solidaaristen sopimusten markkinoilla on vähäistä ja jotka haluavat investoida näille markkinoille, voi olla vaikeuksia täyttää raja-arvokriteerit (sekä osuutta että absoluuttista arvoa koskevat kriteerit) ja näin ollen hyötyä verovapautuksesta. Tämä pätee aivan erityisesti vakuutusyhtiöihin, joilla on suuri vakuutuskanta perinteisissä täydentävissä terveydenhoitosopimuksissa, jotka eivät täytä solidaaristen sopimusten edellytyksiä. |
| --- | --- |

(131)

Komissio toteaa ensiksi, etteivät Ranskan viranomaiset ole toimittaneet tarkkoja tietoja solidaaristen ja vastuullisten sopimusten nykyisestä jakautumisesta markkinoiden eri toimijoiden kesken eivätkä näiden sopimusten määrästä ja osuudesta yritysten vakuutuskannoissa. Komission analyysissa kuitenkin ilmeni, että keskinäiset yhtiöt ja keskinäisten yhtiöiden yhteenliittymät ovat lakisääteisesti velvoitettuja tarjoamaan vain solidaarisia sopimuksia (49). Sama velvollisuus koskee käytännössä ilmeisesti myös ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavia laitoksia. Keskinäisten yhtiöiden ja ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten olisi näin ollen aina täytettävä prosenttiosuuteen liittyvä raja-arvo. Sellaisten vakuutusyhtiöiden, joiden toiminta solidaaristen sopimusten markkinoilla on vähäistä ja jotka haluavat investoida näille markkinoille, voi olla vaikeuksia täyttää raja-arvokriteerit (sekä osuutta että absoluuttista arvoa koskevat kriteerit) ja näin ollen hyötyä verovapautuksesta. Tämä pätee aivan erityisesti vakuutusyhtiöihin, joilla on suuri vakuutuskanta perinteisissä täydentävissä terveydenhoitosopimuksissa, jotka eivät täytä solidaaristen sopimusten edellytyksiä.

| (132) | Tässä yhteydessä raja-arvot eivät siis johtaisi vakuutusyhtiöstä riippumatta vastaavanlaiseen panostukseen, eivätkä ne toimisi kannustimena raja-arvot jo täyttäville vakuutuslaitoksille (erityisesti keskinäisille yrityksille, keskinäisten yritysten yhteenliittymille ja ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoaville laitoksille). Toisin kuin Ranskan viranomaiset väittävät, raja-arvot eivät auttaisi välttämään mahdollista hukkavaikutusta. |
| --- | --- |

(132)

Tässä yhteydessä raja-arvot eivät siis johtaisi vakuutusyhtiöstä riippumatta vastaavanlaiseen panostukseen, eivätkä ne toimisi kannustimena raja-arvot jo täyttäville vakuutuslaitoksille (erityisesti keskinäisille yrityksille, keskinäisten yritysten yhteenliittymille ja ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoaville laitoksille). Toisin kuin Ranskan viranomaiset väittävät, raja-arvot eivät auttaisi välttämään mahdollista hukkavaikutusta.

| (133) | Komission mukaan näistä raja-arvoista aiheutuu vain syrjintää tuotteen alkuperän perusteella. Raja-arvoilla näytettäisiin suljettavan pois tiettyjä verovapautuksesta hyötyviä laitoksia, vaikka nämä tarjoaisivat solidaarisia ja vastuullisia sopimuksia, joita Ranskan viranomaiset haluavat tukea. Näistä raja-arvoista voi olla hyötyä markkinoilla jo toimiville laitoksille, ja ne voivat muodostaa esteen sellaisten toimijoiden pääsylle kyseisille markkinoille, jotka eivät kykene täyttämään tai jotka eivät usko kykenevänsä täyttämään näitä raja-arvoja. |
| --- | --- |

(133)

Komission mukaan näistä raja-arvoista aiheutuu vain syrjintää tuotteen alkuperän perusteella. Raja-arvoilla näytettäisiin suljettavan pois tiettyjä verovapautuksesta hyötyviä laitoksia, vaikka nämä tarjoaisivat solidaarisia ja vastuullisia sopimuksia, joita Ranskan viranomaiset haluavat tukea. Näistä raja-arvoista voi olla hyötyä markkinoilla jo toimiville laitoksille, ja ne voivat muodostaa esteen sellaisten toimijoiden pääsylle kyseisille markkinoille, jotka eivät kykene täyttämään tai jotka eivät usko kykenevänsä täyttämään näitä raja-arvoja.

| (134) | On lisäksi mahdollista, että tuen määrä vaihtelee vakuutuslaitoksittain kyseisillä toimenpiteillä saatujen voittojen mukaan. Tämä olisi vastoin periaatetta, jonka mukaan kuluttajien on hyödyttävä tuesta riippumatta taloudellisesta toimijasta, joka tarjoaa tuotetta tai palvelua kyseisen jäsenvaltion asettaman sosiaalisen tavoitteen saavuttamiseksi (50). |
| --- | --- |

(134)

On lisäksi mahdollista, että tuen määrä vaihtelee vakuutuslaitoksittain kyseisillä toimenpiteillä saatujen voittojen mukaan. Tämä olisi vastoin periaatetta, jonka mukaan kuluttajien on hyödyttävä tuesta riippumatta taloudellisesta toimijasta, joka tarjoaa tuotetta tai palvelua kyseisen jäsenvaltion asettaman sosiaalisen tavoitteen saavuttamiseksi (50).

| (135) | Näistä syistä on pääteltävä, että Ranskan viranomaisten ilmoittama tukiohjelma solidaaristen ja vastuullisten sopimusten kehittämiseksi ei sovellu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(135)

Näistä syistä on pääteltävä, että Ranskan viranomaisten ilmoittama tukiohjelma solidaaristen ja vastuullisten sopimusten kehittämiseksi ei sovellu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla.

| (136) | Jos Ranskan viranomaiset eivät vetoa muihin määräyksiin valtiontuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille, on todettava, ettei päätöksen kohteena olevaan tapaukseen voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(136)

Jos Ranskan viranomaiset eivät vetoa muihin määräyksiin valtiontuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille, on todettava, ettei päätöksen kohteena olevaan tapaukseen voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä.

| (137) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan muista kuin a alakohdassa tarkoitusta määräyksistä on todettava, että b ja c alakohdassa määrättyjä sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytyksiä ei selvästikään voida soveltaa päätöksen kohteena olevaan tapaukseen. |
| --- | --- |

(137)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan muista kuin a alakohdassa tarkoitusta määräyksistä on todettava, että b ja c alakohdassa määrättyjä sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytyksiä ei selvästikään voida soveltaa päätöksen kohteena olevaan tapaukseen.

| (138) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(138)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (139) | FNMF:n mukaan tuen tarkoituksena on kehittää solidaaristen ja vastuullisten täydentävien terveydenhoitovakuutusten tarjoamaa vakuutusturvaa siten, että kaupankäynnin edellytyksiä ei muuteta yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Pyynnöistään huolimatta komissio ei ole saanut Ranskan viranomaisilta tilastotietoja, joista voitaisiin päätellä, täyttyykö edellä olevassa kappaleessa mainittu edellytys sisämarkkinoille soveltuvuudesta, tai jotka koskisivat voimassa olevien verotoimenpiteiden vaikutusta solidaaristen ja vastuullisten sopimusten markkinointiin tai joista kävisi ilmi suunnitellun lisäetuuden suhde tämäntyyppisten sopimusten hallinnoinnin aiheuttamiin lisäkustannuksiin ja -vaatimuksiin. Näin ollen komissio ei saa varmuutta kuvatun tavoitteen saavuttamiseksi suunniteltujen uusien verovapautusten välttämättömyydestä ja oikeasuhtaisuudesta. On kuitenkin todettava, ettei yhtiöverosta vapauttaminen liity investointien toteuttamiseen, työpaikkojen luomiseen tai erityisiin hankkeisiin. Tämä toimenpide merkitsee näin ollen jatkuvaa kustannusten keventämistä eli toimintatukea, jonka ei vakiintuneen käytännön mukaan voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(139)

FNMF:n mukaan tuen tarkoituksena on kehittää solidaaristen ja vastuullisten täydentävien terveydenhoitovakuutusten tarjoamaa vakuutusturvaa siten, että kaupankäynnin edellytyksiä ei muuteta yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Pyynnöistään huolimatta komissio ei ole saanut Ranskan viranomaisilta tilastotietoja, joista voitaisiin päätellä, täyttyykö edellä olevassa kappaleessa mainittu edellytys sisämarkkinoille soveltuvuudesta, tai jotka koskisivat voimassa olevien verotoimenpiteiden vaikutusta solidaaristen ja vastuullisten sopimusten markkinointiin tai joista kävisi ilmi suunnitellun lisäetuuden suhde tämäntyyppisten sopimusten hallinnoinnin aiheuttamiin lisäkustannuksiin ja -vaatimuksiin. Näin ollen komissio ei saa varmuutta kuvatun tavoitteen saavuttamiseksi suunniteltujen uusien verovapautusten välttämättömyydestä ja oikeasuhtaisuudesta. On kuitenkin todettava, ettei yhtiöverosta vapauttaminen liity investointien toteuttamiseen, työpaikkojen luomiseen tai erityisiin hankkeisiin. Tämä toimenpide merkitsee näin ollen jatkuvaa kustannusten keventämistä eli toimintatukea, jonka ei vakiintuneen käytännön mukaan voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla.

| (140) | Ranskan viranomaiset eivät ole tuoneet esiin yhtään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrättyä sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytystä. |
| --- | --- |

(140)

Ranskan viranomaiset eivät ole tuoneet esiin yhtään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrättyä sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytystä.

| (141) | CTIP:n mukaan yleisiin sopimuksiin ja kollektiivisiin sopimuksiin perustuvien toimenpiteiden, kuten tämän päätöksen kohteena oleva toimenpide, tavoitteena on täyttää sosiaaliturvan puutteita. Komissio panee merkille, ettei CTIP mainitse erikseen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua eivätkä Ranskan viranomaiset, joiden tehtävänä olisi osoittaa kyseisen tuen soveltuvuus sisämarkkinoille, vetoa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan. Näin ollen komissio ei voi arvioida kyseisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. Lisäksi komissio panee merkille seuraavaa. |
| --- | --- |

(141)

CTIP:n mukaan yleisiin sopimuksiin ja kollektiivisiin sopimuksiin perustuvien toimenpiteiden, kuten tämän päätöksen kohteena oleva toimenpide, tavoitteena on täyttää sosiaaliturvan puutteita. Komissio panee merkille, ettei CTIP mainitse erikseen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua eivätkä Ranskan viranomaiset, joiden tehtävänä olisi osoittaa kyseisen tuen soveltuvuus sisämarkkinoille, vetoa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan. Näin ollen komissio ei voi arvioida kyseisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. Lisäksi komissio panee merkille seuraavaa.

| (142) | SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaan yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

(142)

SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaan yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa.

| (143) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa, että lukuun ottamatta aloja, joilla tästä asiasta on jo säädetty Euroopan unionin lainsäädännöllä, jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta päättää, millaisten palvelujen voidaan katsoa liittyvän yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin. Vaikka oletettaisiin, että tämän päätöksen kohteena olevassa tapauksessa olisi kyse yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta (mitä Ranskan viranomaiset eivät ole väittäneet), on todettava, että SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaan yrityksille, joille on uskottu julkisen palvelun tehtävä, maksettu korvaus ei saa ylittää kyseisestä palvelusta aiheutuvia kustannuksia, kun kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja näiden velvollisuuksien täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto otetaan huomioon. |
| --- | --- |

(143)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa, että lukuun ottamatta aloja, joilla tästä asiasta on jo säädetty Euroopan unionin lainsäädännöllä, jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta päättää, millaisten palvelujen voidaan katsoa liittyvän yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin. Vaikka oletettaisiin, että tämän päätöksen kohteena olevassa tapauksessa olisi kyse yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta (mitä Ranskan viranomaiset eivät ole väittäneet), on todettava, että SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaan yrityksille, joille on uskottu julkisen palvelun tehtävä, maksettu korvaus ei saa ylittää kyseisestä palvelusta aiheutuvia kustannuksia, kun kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja näiden velvollisuuksien täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto otetaan huomioon.

| (144) | Tältä osin riittää, kun tuodaan esiin, ettei kyseinen verotoimenpide sisällä järjestelyä, jonka avulla voitaisiin sulkea pois kyseisille toimijoille aiheutuneisiin kustannuksiin verrattuna liiallisten korvausten maksaminen. On todettava, että kyseisen tuen määrä (kyseisten toimenpiteiden vapauttaminen verosta) ei liity mitenkään vakuutuslaitoksille koituviin lisäkustannuksiin. Se ei myöskään liity vakuutettujen maksamiin vakuutusmaksuihin tai sopimusten määrään. |
| --- | --- |

(144)

Tältä osin riittää, kun tuodaan esiin, ettei kyseinen verotoimenpide sisällä järjestelyä, jonka avulla voitaisiin sulkea pois kyseisille toimijoille aiheutuneisiin kustannuksiin verrattuna liiallisten korvausten maksaminen. On todettava, että kyseisen tuen määrä (kyseisten toimenpiteiden vapauttaminen verosta) ei liity mitenkään vakuutuslaitoksille koituviin lisäkustannuksiin. Se ei myöskään liity vakuutettujen maksamiin vakuutusmaksuihin tai sopimusten määrään.

| (145) | Näistä syistä komissio päättelee, että kyseisen toimenpiteen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(145)

Näistä syistä komissio päättelee, että kyseisen toimenpiteen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla.

VIII.2   Tasoitusvastuuta koskeva verovähennys joissakin täydentävissä kollektiivisissa vakuutussopimuksissa

| (146) | Ennaltavarautumisvakuutusten (assurance prévoyance) markkinoille kuuluu toimijoita, joiden tavoitteena on kuolemanriskin, henkilön fyysiseen koskemattomuuteen puuttumisen, äitiyteen, työkyvyttömyyteen ja työttömyyteen liittyvien riskien ehkäiseminen ja kattaminen (51) ja lakisääteisen sosiaaliturvajärjestelmän täydentäminen. |
| --- | --- |

(146)

Ennaltavarautumisvakuutusten (assurance prévoyance) markkinoille kuuluu toimijoita, joiden tavoitteena on kuolemanriskin, henkilön fyysiseen koskemattomuuteen puuttumisen, äitiyteen, työkyvyttömyyteen ja työttömyyteen liittyvien riskien ehkäiseminen ja kattaminen (51) ja lakisääteisen sosiaaliturvajärjestelmän täydentäminen.

| (147) | Ennaltavarautumisvakuutusten tarjoamalla vakuutusturvalla:






  — | helpotetaan sairaanhoitoon pääsyä ja täydennetään terveyskulujen korvaamista, kun kyse on esim. sairaudesta, äitiydestä, onnettomuudesta |
| --- | --- | --- |

(147)

Ennaltavarautumisvakuutusten tarjoamalla vakuutusturvalla:

—

helpotetaan sairaanhoitoon pääsyä ja täydennetään terveyskulujen korvaamista, kun kyse on esim. sairaudesta, äitiydestä, onnettomuudesta

| — | varmistetaan palkanmaksu kokonaan tai osittain työsuhteen katketessa sekä invaliditeetin tai vamman yhteydessä |
| --- | --- |

—

varmistetaan palkanmaksu kokonaan tai osittain työsuhteen katketessa sekä invaliditeetin tai vamman yhteydessä

| — | taataan puolisolle ja lapsille varallisuus ja tulot vakuutetun kuolemantapauksessa |
| --- | --- |

—

taataan puolisolle ja lapsille varallisuus ja tulot vakuutetun kuolemantapauksessa

| — | tarjotaan lisärahoitusta riippuvuussuhteessa oleville. |
| --- | --- |

—

tarjotaan lisärahoitusta riippuvuussuhteessa oleville.

| (148) | Markkinoilla toimii kolme yritysryhmää: vakuutuslainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat yhtiöt (vakuutusyhtiöt, keskinäiset vakuutusyhtiöt ja pankkien tytäryhtiöt), keskinäisten yhtiöiden lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat keskinäiset yhtiöt ja sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset. |
| --- | --- |

(148)

Markkinoilla toimii kolme yritysryhmää: vakuutuslainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat yhtiöt (vakuutusyhtiöt, keskinäiset vakuutusyhtiöt ja pankkien tytäryhtiöt), keskinäisten yhtiöiden lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat keskinäiset yhtiöt ja sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset.

| (149) | Ennaltavarautumisvakuutus voidaan ottaa joko kollektiivisena liittymällä työnantajan kautta toteutettavaan tai ammattialakohtaiseen tai ammattienväliseen kollektiiviseen sopimukseen tai tekemällä yksilöllinen sopimus suoraan vakuutusyhtiön tai keskinäisen vakuutusyhtiön kanssa. |
| --- | --- |

(149)

Ennaltavarautumisvakuutus voidaan ottaa joko kollektiivisena liittymällä työnantajan kautta toteutettavaan tai ammattialakohtaiseen tai ammattienväliseen kollektiiviseen sopimukseen tai tekemällä yksilöllinen sopimus suoraan vakuutusyhtiön tai keskinäisen vakuutusyhtiön kanssa.

| (150) | Suurin osa palkansaajista kuuluu nykyään kollektiivisen ennaltavarautumisvakuutuksen piiriin. Vakuutus voi olla vapaaehtoinen tai pakollinen. |
| --- | --- |

(150)

Suurin osa palkansaajista kuuluu nykyään kollektiivisen ennaltavarautumisvakuutuksen piiriin. Vakuutus voi olla vapaaehtoinen tai pakollinen.

| (151) | Tällainen kollektiivinen vakuutusjärjestelmä perustuu kolmikantaperiaatteeseen:






  — | työnantaja tekee työntekijöidensä hyväksi vakuutussopimuksen (52) |
| --- | --- | --- |

(151)

Tällainen kollektiivinen vakuutusjärjestelmä perustuu kolmikantaperiaatteeseen:

—

työnantaja tekee työntekijöidensä hyväksi vakuutussopimuksen (52)

| — | vakuutuslaitos kattaa riskin vakuutusmaksuja vastaan |
| --- | --- |

—

vakuutuslaitos kattaa riskin vakuutusmaksuja vastaan

| — | työntekijät ovat edunsaajina. |
| --- | --- |

—

työntekijät ovat edunsaajina.

| (152) | Ranskan viranomaisten vuodelta 2005 toimittamien arvioiden mukaan ennaltavarautumismarkkinoiden vuotuinen liikevaihto oli 20 miljardia euroa (kollektiiviset ja yksilölliset vakuutukset). Näillä markkinoilla suurin markkinaosuus oli vakuutusyhtiöillä eli 71 prosenttia vakuutusmaksuista. Ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavilla laitoksilla oli 21 prosentin markkinaosuus ja keskinäisillä yhtiöillä 8 prosentin markkinaosuus. Täsmennettäköön kuitenkin, että edellä mainitut luvut koskevat alan kaikkia sopimustyyppejä: yksilöllisiä sopimuksia, vapaaehtoisia kollektiivisia sopimuksia ja pakollisia kollektiivisia sopimuksia. |
| --- | --- |

(152)

Ranskan viranomaisten vuodelta 2005 toimittamien arvioiden mukaan ennaltavarautumismarkkinoiden vuotuinen liikevaihto oli 20 miljardia euroa (kollektiiviset ja yksilölliset vakuutukset). Näillä markkinoilla suurin markkinaosuus oli vakuutusyhtiöillä eli 71 prosenttia vakuutusmaksuista. Ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavilla laitoksilla oli 21 prosentin markkinaosuus ja keskinäisillä yhtiöillä 8 prosentin markkinaosuus. Täsmennettäköön kuitenkin, että edellä mainitut luvut koskevat alan kaikkia sopimustyyppejä: yksilöllisiä sopimuksia, vapaaehtoisia kollektiivisia sopimuksia ja pakollisia kollektiivisia sopimuksia.

| (153) | Ranskan viranomaiset arvioivat lisäksi, että kuolemantapausten, vamman ja invaliditeetin varalta tehtyjen ammattialakohtaisten nimeämissopimusten markkinat (53) ovat yli 4 miljardia euroa, ja ne kattavat lähes kaikki ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten kattamat ennaltavarautumistoimenpiteet (4,2 miljardia euroa) ja osan vakuutusyhtiöiden ja keskinäisten yhtiöiden kollektiivisista sopimuksista. Komissiolle ei kuitenkaan ole toimitettu tarkkoja lukuja viimeksi mainittujen osuudesta nimeämissopimusten markkinoilla. |
| --- | --- |

(153)

Ranskan viranomaiset arvioivat lisäksi, että kuolemantapausten, vamman ja invaliditeetin varalta tehtyjen ammattialakohtaisten nimeämissopimusten markkinat (53) ovat yli 4 miljardia euroa, ja ne kattavat lähes kaikki ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavien laitosten kattamat ennaltavarautumistoimenpiteet (4,2 miljardia euroa) ja osan vakuutusyhtiöiden ja keskinäisten yhtiöiden kollektiivisista sopimuksista. Komissiolle ei kuitenkaan ole toimitettu tarkkoja lukuja viimeksi mainittujen osuudesta nimeämissopimusten markkinoilla.

| (154) | Vaikka Ranskan viranomaiset hyväksyivät ilmoituksessaan toimenpiteen määrittelyn valtiontueksi, ne huomauttivat kuitenkin jälkeenpäin, ettei tiettyä osaa toimenpiteestä voitu katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi nimeämissopimusten erityispiirteiden vuoksi (tiukat velvoitteet hinnoittelun, riskien valinnan ja hallinnan suhteen). Nämä erityispiirteet tekivät näistä sopimuksista erityisen alttiita korvausvastuusta aiheutuville riskeille suhteessa alkuperäisiin arvioihin. Tämän vuoksi on täysin perusteltua tehdä varauksia erityisen varovaisia periaatteita noudattaen. Näin varauksille voitiin myöntää laajempi verovähennyskelpoisuus ilman, että siitä koituisi etua. |
| --- | --- |

(154)

Vaikka Ranskan viranomaiset hyväksyivät ilmoituksessaan toimenpiteen määrittelyn valtiontueksi, ne huomauttivat kuitenkin jälkeenpäin, ettei tiettyä osaa toimenpiteestä voitu katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi nimeämissopimusten erityispiirteiden vuoksi (tiukat velvoitteet hinnoittelun, riskien valinnan ja hallinnan suhteen). Nämä erityispiirteet tekivät näistä sopimuksista erityisen alttiita korvausvastuusta aiheutuville riskeille suhteessa alkuperäisiin arvioihin. Tämän vuoksi on täysin perusteltua tehdä varauksia erityisen varovaisia periaatteita noudattaen. Näin varauksille voitiin myöntää laajempi verovähennyskelpoisuus ilman, että siitä koituisi etua.

| (155) | Ranskan viranomaiset katsovat, että osaa varausten verohelpotuksista, joihin sovelletaan yleisen verolainsäädännön 39 d GB §:ssä säädettyä verotoimenpidettä tiukempia mukautettuja ja vahvistettuja edellytyksiä, voidaan perustella sääntelyn ja vakavaraisuuden kannalta eikä niistä koidu etua. |
| --- | --- |

(155)

Ranskan viranomaiset katsovat, että osaa varausten verohelpotuksista, joihin sovelletaan yleisen verolainsäädännön 39 d GB §:ssä säädettyä verotoimenpidettä tiukempia mukautettuja ja vahvistettuja edellytyksiä, voidaan perustella sääntelyn ja vakavaraisuuden kannalta eikä niistä koidu etua.

| (156) | Näin ollen ensin on syytä tarkastella, koituuko toimenpiteestä kyseisille vakuutuslaitoksille etua. |
| --- | --- |

(156)

Näin ollen ensin on syytä tarkastella, koituuko toimenpiteestä kyseisille vakuutuslaitoksille etua.

| (157) | Edellä mainitun lain 39 §:n 1 momentin 5 alakohdassa säädetään, että vähennyskelpoisia ovat varaukset, jotka on tehty todennäköisesti syntyviä tappioita tai tarkasti täsmennettyjä kuluja varten, edellyttäen, että ne on kirjattu tilikauden kirjanpitoon. Lainsäädännössä säädetään tiettyihin toimenpidetyyppeihin sovellettavista kiinteistä verohelpotuksista. Tämä koskee erityisesti vakuutus- ja jälleenvakuutusalaa, joiden osalta verolain 39 d G–39 d GD §:ssä annetaan erityiset säännöt vastuuvelan vähennyskelpoisuudesta. Näiden tarkoituksena on ottaa huomioon vakuutusalan erityispiirteet. Alan pääasiallinen toiminta koostuu riskien kattamisesta. Jotta edun koituminen voitaisiin määrittää, on tutkittava, aiheutuuko toimenpiteen kattamista toimista tosiasiallisesti verolain 39 §:n 1 momentin 5 alakohdassa tarkoitettuja ylimääräisiä tappioita tai kuluja 39 d GD §:ssä säädetyssä määrin. |
| --- | --- |

(157)

Edellä mainitun lain 39 §:n 1 momentin 5 alakohdassa säädetään, että vähennyskelpoisia ovat varaukset, jotka on tehty todennäköisesti syntyviä tappioita tai tarkasti täsmennettyjä kuluja varten, edellyttäen, että ne on kirjattu tilikauden kirjanpitoon. Lainsäädännössä säädetään tiettyihin toimenpidetyyppeihin sovellettavista kiinteistä verohelpotuksista. Tämä koskee erityisesti vakuutus- ja jälleenvakuutusalaa, joiden osalta verolain 39 d G–39 d GD §:ssä annetaan erityiset säännöt vastuuvelan vähennyskelpoisuudesta. Näiden tarkoituksena on ottaa huomioon vakuutusalan erityispiirteet. Alan pääasiallinen toiminta koostuu riskien kattamisesta. Jotta edun koituminen voitaisiin määrittää, on tutkittava, aiheutuuko toimenpiteen kattamista toimista tosiasiallisesti verolain 39 §:n 1 momentin 5 alakohdassa tarkoitettuja ylimääräisiä tappioita tai kuluja 39 d GD §:ssä säädetyssä määrin.

| (158) | Alustavasti on hyväksyttävä periaate, jonka mukaan kuolemantapauksen, vamman ja invaliditeetin varalta otettujen täydentävien vakuutusten korvausvastuun luonne ja intensiteetti voivat vaihdella vakuutusten kattamien väestönosien ja vakuutusturvaa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan (yksilölliset tai kollektiiviset sopimukset, vapaaehtoiset tai pakolliset sopimukset). |
| --- | --- |

(158)

Alustavasti on hyväksyttävä periaate, jonka mukaan kuolemantapauksen, vamman ja invaliditeetin varalta otettujen täydentävien vakuutusten korvausvastuun luonne ja intensiteetti voivat vaihdella vakuutusten kattamien väestönosien ja vakuutusturvaa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan (yksilölliset tai kollektiiviset sopimukset, vapaaehtoiset tai pakolliset sopimukset).

| (159) | Yrityskohtaiset sopimukset, mukaan lukien näihin sopimuksiin sisältyvät nimeämissopimukset, koskevat rajallista väestönosaa. Niistä aiheutuu erityisriski (riski kyseisessä yrityksessä tapahtuvasta vahingosta), eivätkä ne aina tarjoa mahdollisuutta laajan väestönosan keskinäiseen vastuuseen. Tiettyä alaa koskevat kollektiiviset sopimukset kattavat puolestaan laajemman väestönosan, joten niissä keskinäinen vastuu on helpommin toteutettavissa. Viimeksi mainittuihin sopimuksiin sisältyy kuitenkin voimakas korvausvastuun ja kokonaista talouden alaa mahdollisesti koettelevien kriisikausien välinen vastaavuus. CTIP:n mukaan kriisikaudet lisäävät alan vahinkovastuusuhteen heilahtelua. |
| --- | --- |

(159)

Yrityskohtaiset sopimukset, mukaan lukien näihin sopimuksiin sisältyvät nimeämissopimukset, koskevat rajallista väestönosaa. Niistä aiheutuu erityisriski (riski kyseisessä yrityksessä tapahtuvasta vahingosta), eivätkä ne aina tarjoa mahdollisuutta laajan väestönosan keskinäiseen vastuuseen. Tiettyä alaa koskevat kollektiiviset sopimukset kattavat puolestaan laajemman väestönosan, joten niissä keskinäinen vastuu on helpommin toteutettavissa. Viimeksi mainittuihin sopimuksiin sisältyy kuitenkin voimakas korvausvastuun ja kokonaista talouden alaa mahdollisesti koettelevien kriisikausien välinen vastaavuus. CTIP:n mukaan kriisikaudet lisäävät alan vahinkovastuusuhteen heilahtelua.

| (160) | Yrityssopimuksiin sisältyvistä nimeämissopimuksista ei komission mukaan ole syytä katsoa, että vastuuriskin luonne ja suuruus (ja näin ollen niiden heilahtelu) poikkeaisi merkittävästi tilanteesta, jossa samantyyppinen sopimus tehdään erillään ammattijärjestön ja työnantajan yhteisneuvotteluista (ja näin ollen erillään nimeämismenettelystä). |
| --- | --- |

(160)

Yrityssopimuksiin sisältyvistä nimeämissopimuksista ei komission mukaan ole syytä katsoa, että vastuuriskin luonne ja suuruus (ja näin ollen niiden heilahtelu) poikkeaisi merkittävästi tilanteesta, jossa samantyyppinen sopimus tehdään erillään ammattijärjestön ja työnantajan yhteisneuvotteluista (ja näin ollen erillään nimeämismenettelystä).

| (161) | Lisäksi koska tarkkoja tietoja ei ole toimitettu alalla tapahtuvien vahinkojen yleisyydestä, ei voida päätellä, että alakohtaisille nimeämissopimuksille ominaiset riskien heilahtelut (sopimukset ovat suhdanneherkempiä, mutta niihin on myös helpompi liittää keskinäinen vastuu) ovat suurempia kuin yrityskohtaisiin sopimuksiin liittyvissä samoissa riskeissä (sopimuksiin sisältyy erityisriski, ja niihin on vaikeampi liittää keskinäinen vastuu). |
| --- | --- |

(161)

Lisäksi koska tarkkoja tietoja ei ole toimitettu alalla tapahtuvien vahinkojen yleisyydestä, ei voida päätellä, että alakohtaisille nimeämissopimuksille ominaiset riskien heilahtelut (sopimukset ovat suhdanneherkempiä, mutta niihin on myös helpompi liittää keskinäinen vastuu) ovat suurempia kuin yrityskohtaisiin sopimuksiin liittyvissä samoissa riskeissä (sopimuksiin sisältyy erityisriski, ja niihin on vaikeampi liittää keskinäinen vastuu).

| (162) | Vaikka Ranskan viranomaisten esiin tuomat nimeämisvelvoitteet lisäisivät tosiasiallisesti vakuutuslaitosten perimiin maksuihin kohdistuvaa painetta, on todettava, että kyseinen tilanne voi vaikuttaa tuloihin mutta ei vahinkokuluihin. Yleisen vakuutuslain 39 §:n 1 momentin 5 alakohdassa ei tarkoiteta tämäntyyppistä riskiä (tulonmenetys), joten sitä ei voi katsoa vähennyskelpoiseksi varaukseksi. |
| --- | --- |

(162)

Vaikka Ranskan viranomaisten esiin tuomat nimeämisvelvoitteet lisäisivät tosiasiallisesti vakuutuslaitosten perimiin maksuihin kohdistuvaa painetta, on todettava, että kyseinen tilanne voi vaikuttaa tuloihin mutta ei vahinkokuluihin. Yleisen vakuutuslain 39 §:n 1 momentin 5 alakohdassa ei tarkoiteta tämäntyyppistä riskiä (tulonmenetys), joten sitä ei voi katsoa vähennyskelpoiseksi varaukseksi.

| (163) | Näin ollen nimeämislausekkeen sisältävien sopimusten ja samat riskit kattavien yrityskohtaisten ryhmäsopimusten välillä ei ole osoitettu olevan eroa. Yleisen verolain 39 d GD §:ssä säädetyllä täydentävällä verohelpotuksella vähennetään siten kyseisiltä yrityksiltä normaalisti perittävää yhtiöveroa tai poistetaan se. Tässä mielessä täydentävä verohelpotus sisältää taloudellisen edun. |
| --- | --- |

(163)

Näin ollen nimeämislausekkeen sisältävien sopimusten ja samat riskit kattavien yrityskohtaisten ryhmäsopimusten välillä ei ole osoitettu olevan eroa. Yleisen verolain 39 d GD §:ssä säädetyllä täydentävällä verohelpotuksella vähennetään siten kyseisiltä yrityksiltä normaalisti perittävää yhtiöveroa tai poistetaan se. Tässä mielessä täydentävä verohelpotus sisältää taloudellisen edun.

| (164) | Ranskan viranomaisten ja CTIP viittauksista mahdolliseen julkisen palvelun tehtävään komissio toteaa, että asiassa Altmark annetussa tuomiossa esitetyt edellytykset (tuen poissulkemiseksi tietyissä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvissä palveluissa) eivät täyty tämän päätöksen kohteena olevassa tapauksessa (ks. erityisesti tämän päätöksen 189 kappale – kolmas Altmark-kriteeri, jossa on kyse liiallisen korvauksen puuttumisesta). Näin ollen tämän päätöksen kohteena olevasta toimenpiteestä koituu taloudellista etua. |
| --- | --- |

(164)

Ranskan viranomaisten ja CTIP viittauksista mahdolliseen julkisen palvelun tehtävään komissio toteaa, että asiassa Altmark annetussa tuomiossa esitetyt edellytykset (tuen poissulkemiseksi tietyissä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvissä palveluissa) eivät täyty tämän päätöksen kohteena olevassa tapauksessa (ks. erityisesti tämän päätöksen 189 kappale – kolmas Altmark-kriteeri, jossa on kyse liiallisen korvauksen puuttumisesta). Näin ollen tämän päätöksen kohteena olevasta toimenpiteestä koituu taloudellista etua.

| (165) | Ranskan valtio myöntää toimenpiteestä koituvat edut ja jättää näin ollen veroja perimättä. Ranskan valtio siis myöntää tämän edun valtion varoista. |
| --- | --- |

(165)

Ranskan valtio myöntää toimenpiteestä koituvat edut ja jättää näin ollen veroja perimättä. Ranskan valtio siis myöntää tämän edun valtion varoista.

| (166) | Ensimmäisen toimenpiteen yhteydessä jo esitettyjen syiden perusteella myös toinen toimenpide on luonteeltaan valikoiva. Valikoivuus johtuu toimenpiteen rajoittumisesta yhteen talouden alaan eli vakuutusalaan, ja sen rajoittumisesta tällä alalla vain tiettyyn sopimustyyppiin (tiettyyn markkinasegmenttiin). Toimenpiteellä suositaan tiettyjä vakuutusalan yrityksiä, jotka tekevät kollektiivisia sopimuksia kuolemantapausten ja ruumiinvammojen riskien varalta työmarkkinaosapuolten soveltamassa nimeämismenettelyssä. Toimenpidettä ei siis sovelleta samat riskit kattaviin sopimuksiin kyseisen nimeämismenettelyn ulkopuolella. Lisäksi on todettava, ettei toimenpidettä sovelleta jälleenvakuutusyhtiöihin, jotka kattavat samantyyppisiä riskejä. |
| --- | --- |

(166)

Ensimmäisen toimenpiteen yhteydessä jo esitettyjen syiden perusteella myös toinen toimenpide on luonteeltaan valikoiva. Valikoivuus johtuu toimenpiteen rajoittumisesta yhteen talouden alaan eli vakuutusalaan, ja sen rajoittumisesta tällä alalla vain tiettyyn sopimustyyppiin (tiettyyn markkinasegmenttiin). Toimenpiteellä suositaan tiettyjä vakuutusalan yrityksiä, jotka tekevät kollektiivisia sopimuksia kuolemantapausten ja ruumiinvammojen riskien varalta työmarkkinaosapuolten soveltamassa nimeämismenettelyssä. Toimenpidettä ei siis sovelleta samat riskit kattaviin sopimuksiin kyseisen nimeämismenettelyn ulkopuolella. Lisäksi on todettava, ettei toimenpidettä sovelleta jälleenvakuutusyhtiöihin, jotka kattavat samantyyppisiä riskejä.

| (167) | On kuitenkin syytä tarkastella, voidaanko valikoivuutta perustella kyseisen verojärjestelmän luonteella ja logiikalla. Vaikka yleisessä verolaissa säädetään varausten kiinteistä verovähennyksistä, on todettava, että edellä esitetyistä syistä (ks. tämän päätöksen 156–163 kappale) yleisen verolain 39 d GB §:ssä säädetyn määrän ylittävää osaa ei voida perustella verojärjestelmän sisäisellä logiikalla, jonka mukaan varaus tehdään kuluvan tilikauden mahdollisten tappioiden ja kulujen määrän perusteella. |
| --- | --- |

(167)

On kuitenkin syytä tarkastella, voidaanko valikoivuutta perustella kyseisen verojärjestelmän luonteella ja logiikalla. Vaikka yleisessä verolaissa säädetään varausten kiinteistä verovähennyksistä, on todettava, että edellä esitetyistä syistä (ks. tämän päätöksen 156–163 kappale) yleisen verolain 39 d GB §:ssä säädetyn määrän ylittävää osaa ei voida perustella verojärjestelmän sisäisellä logiikalla, jonka mukaan varaus tehdään kuluvan tilikauden mahdollisten tappioiden ja kulujen määrän perusteella.

| (168) | Lopuksi on vielä todettava, että vakuutusalalla käydään Euroopan unionin jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Jos jäsenvaltio myöntää tukea yritykselle, tuotanto tässä valtiossa voi tämän vuoksi pysyä ennallaan tai kasvaa. Tästä seuraa, että sellaisten yritysten mahdollisuudet, joiden kotipaikka on jossakin toisessa jäsenvaltiossa, viedä tuotteitaan tämän jäsenvaltion markkinoille huononevat. Kyseisten yritysten asema vahvistuu Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisessä kaupassa. Lisäksi on myös todettava, että nimeämissopimusten pakollisuus lisää kilpailun vääristymistä. Tämän vuoksi kyseisellä toimenpiteellä voidaan vääristää kilpailua ja vaikuttaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(168)

Lopuksi on vielä todettava, että vakuutusalalla käydään Euroopan unionin jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Jos jäsenvaltio myöntää tukea yritykselle, tuotanto tässä valtiossa voi tämän vuoksi pysyä ennallaan tai kasvaa. Tästä seuraa, että sellaisten yritysten mahdollisuudet, joiden kotipaikka on jossakin toisessa jäsenvaltiossa, viedä tuotteitaan tämän jäsenvaltion markkinoille huononevat. Kyseisten yritysten asema vahvistuu Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisessä kaupassa. Lisäksi on myös todettava, että nimeämissopimusten pakollisuus lisää kilpailun vääristymistä. Tämän vuoksi kyseisellä toimenpiteellä voidaan vääristää kilpailua ja vaikuttaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (169) | Näistä syistä on pääteltävä, että toinen toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä siinä määrätään yleisen verolain 39 d GB §:ssä säädettyä suuremmasta vähennyskelpoisuudesta. |
| --- | --- |

(169)

Näistä syistä on pääteltävä, että toinen toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä siinä määrätään yleisen verolain 39 d GB §:ssä säädettyä suuremmasta vähennyskelpoisuudesta.

| (170) | Koska toimenpide on valtiontukea, on tarkasteltava sen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Ranskan viranomaiset katsovat, että kyseinen tuki on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(170)

Koska toimenpide on valtiontukea, on tarkasteltava sen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Ranskan viranomaiset katsovat, että kyseinen tuki on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaista valtiontukea.

| (171) | Komissio katsoo ensiksi, että toimenpiteen sosiaalinen luonne (ensimmäinen kriteeri) voidaan vahvistaa, jos nimeämislausekkeesta johtuvilla toimenpiteillä on tarkoitus – kuten Ranskan viranomaiset ovat esittäneet – tarjota vakuutusturvaa mahdollisimman laajalle palkansaajajoukolle sosiaaliturvajärjestelmän heikosti kattamien riskien varalta (kuolemantapaukset, vamma, invaliditeetti). Sosiaalinen luonne perustuu ikäryhmien ja palkansaajaryhmien merkittävään keskinäiseen vastuuseen, yhtenäiseen vakuutusmaksuun (ilman ikään, sukupuoleen tai terveydentilaan perustuvaa syrjintää) sekä luonteeltaan sosiaalisten toimenpiteiden toteuttamiseen (ilmaiset vakuutukset työttömyyden kohdatessa, huollettavina oleville lapsille jne.). Vapaaehtoisessa ja täysin yksilöllisessä järjestelmässä pienituloiset palkansaajat tuskin ottavat vakuutuksia, jotka kattavat suuret, mutta harvinaiset riskit. |
| --- | --- |

(171)

Komissio katsoo ensiksi, että toimenpiteen sosiaalinen luonne (ensimmäinen kriteeri) voidaan vahvistaa, jos nimeämislausekkeesta johtuvilla toimenpiteillä on tarkoitus – kuten Ranskan viranomaiset ovat esittäneet – tarjota vakuutusturvaa mahdollisimman laajalle palkansaajajoukolle sosiaaliturvajärjestelmän heikosti kattamien riskien varalta (kuolemantapaukset, vamma, invaliditeetti). Sosiaalinen luonne perustuu ikäryhmien ja palkansaajaryhmien merkittävään keskinäiseen vastuuseen, yhtenäiseen vakuutusmaksuun (ilman ikään, sukupuoleen tai terveydentilaan perustuvaa syrjintää) sekä luonteeltaan sosiaalisten toimenpiteiden toteuttamiseen (ilmaiset vakuutukset työttömyyden kohdatessa, huollettavina oleville lapsille jne.). Vapaaehtoisessa ja täysin yksilöllisessä järjestelmässä pienituloiset palkansaajat tuskin ottavat vakuutuksia, jotka kattavat suuret, mutta harvinaiset riskit.

| (172) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoi, ettei toimenpiteen sosiaalista luonnetta ollut kokonaisuudessaan osoitettu vakuutussopimuksen tekovaiheessa (ennen vakavien tapahtumien toteutumista). On kuitenkin todettava Ranskan viranomaisten kannan tavoin, että tuen myöntäminen ennen riskin toteutumista kyseisen riskin kattavan vakuutuksen kautta, on itse asiassa ainoa tapa saavuttaa toivottu sosiaalinen tavoite. |
| --- | --- |

(172)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoi, ettei toimenpiteen sosiaalista luonnetta ollut kokonaisuudessaan osoitettu vakuutussopimuksen tekovaiheessa (ennen vakavien tapahtumien toteutumista). On kuitenkin todettava Ranskan viranomaisten kannan tavoin, että tuen myöntäminen ennen riskin toteutumista kyseisen riskin kattavan vakuutuksen kautta, on itse asiassa ainoa tapa saavuttaa toivottu sosiaalinen tavoite.

| (173) | Sitä vastoin ensimmäisen toimenpiteen tarkastelun yhteydessä jo esitetyistä syistä komission toteuttamassa tarkastelussa ei ole todettu näyttöä siitä, että tuella olisi varmistettu edun siirtyminen yksittäisille kuluttajille (toinen kriteeri). Tasoitusvastuun täydentävästä verovähennyskelpoisuudesta seuraa yhtiöveron pieneneminen tai sen poistaminen, mikä vastaa ensimmäiseen toimenpiteeseen liittyvää verovapautusta. |
| --- | --- |

(173)

Sitä vastoin ensimmäisen toimenpiteen tarkastelun yhteydessä jo esitetyistä syistä komission toteuttamassa tarkastelussa ei ole todettu näyttöä siitä, että tuella olisi varmistettu edun siirtyminen yksittäisille kuluttajille (toinen kriteeri). Tasoitusvastuun täydentävästä verovähennyskelpoisuudesta seuraa yhtiöveron pieneneminen tai sen poistaminen, mikä vastaa ensimmäiseen toimenpiteeseen liittyvää verovapautusta.

| (174) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio päätteli, että vakuutuslaitoksille myönnetyn edun mahdollisista vaikutuksista hyötyisivät vakuutettujen ja työntekijöiden lisäksi työnantajat (jotka maksavat osan vakuutusmaksuista). Ranskan viranomaiset ja CTIP katsovat, että työnantajan osallistuminen perinteisten täydentävien sosiaaliturvajärjestelmien rahoitukseen merkitsee palkansaajille sekä palkkaa että etua. Komissio katsoo kuitenkin, että jos työnantajan osallistuminen vakuutusjärjestelmän rahoitukseen palkansaajien hyväksi merkitsee tosiasiallisesti palkansaajille koituvaa etua, vakuutusmaksujen mahdollinen alentaminen merkitsee myös kiistatta työnantajan kulujen pienenemistä ja näin ollen työnantajalle koituvaa etua. |
| --- | --- |

(174)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio päätteli, että vakuutuslaitoksille myönnetyn edun mahdollisista vaikutuksista hyötyisivät vakuutettujen ja työntekijöiden lisäksi työnantajat (jotka maksavat osan vakuutusmaksuista). Ranskan viranomaiset ja CTIP katsovat, että työnantajan osallistuminen perinteisten täydentävien sosiaaliturvajärjestelmien rahoitukseen merkitsee palkansaajille sekä palkkaa että etua. Komissio katsoo kuitenkin, että jos työnantajan osallistuminen vakuutusjärjestelmän rahoitukseen palkansaajien hyväksi merkitsee tosiasiallisesti palkansaajille koituvaa etua, vakuutusmaksujen mahdollinen alentaminen merkitsee myös kiistatta työnantajan kulujen pienenemistä ja näin ollen työnantajalle koituvaa etua.

| (175) | Mahdollisesta tuotteen alkuperään liittyvästä syrjinnästä (kolmas kriteeri) komissio vahvistaa, että nimeämissopimusten nykyinen voimakas keskittyminen ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoaville laitoksille johtaa syrjintään näiden laitosten hyväksi. Vaikka Ranskan viranomaiset eivät ole voineet toimittaa tarkkoja tietoja nimeämismarkkinoiden jakautumisesta eri toimijoiden kesken, komissio toteaa, että sen käytössä olevien tietojen perusteella ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset hallinnoivat suurinta osaa nimeämissopimuksista. |
| --- | --- |

(175)

Mahdollisesta tuotteen alkuperään liittyvästä syrjinnästä (kolmas kriteeri) komissio vahvistaa, että nimeämissopimusten nykyinen voimakas keskittyminen ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoaville laitoksille johtaa syrjintään näiden laitosten hyväksi. Vaikka Ranskan viranomaiset eivät ole voineet toimittaa tarkkoja tietoja nimeämismarkkinoiden jakautumisesta eri toimijoiden kesken, komissio toteaa, että sen käytössä olevien tietojen perusteella ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset hallinnoivat suurinta osaa nimeämissopimuksista.

| (176) | Vaikka työmarkkinaosapuolet ovat, kuten Ranskan viranomaiset täsmentävät, itse nimenneet vakuutuslaitoksen, on todettava, ettei missään säännöksessä velvoiteta työmarkkinaosapuolia kilpailuttamaan markkinoiden kaikkia toimijoita vakuutuslaitoksen valinnan yhteydessä. FFSA katsoo, että työmarkkinaosapuolet valitsevat mieluummin ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavan laitoksen, jonka hallinnon ne pystyvät itse varmistamaan. Ranskan viranomaiset eivät kiistä tätä väitettä. |
| --- | --- |

(176)

Vaikka työmarkkinaosapuolet ovat, kuten Ranskan viranomaiset täsmentävät, itse nimenneet vakuutuslaitoksen, on todettava, ettei missään säännöksessä velvoiteta työmarkkinaosapuolia kilpailuttamaan markkinoiden kaikkia toimijoita vakuutuslaitoksen valinnan yhteydessä. FFSA katsoo, että työmarkkinaosapuolet valitsevat mieluummin ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavan laitoksen, jonka hallinnon ne pystyvät itse varmistamaan. Ranskan viranomaiset eivät kiistä tätä väitettä.

| (177) | Edellä mainitussa asiassa Albany annetusta tuomiosta seuraa, että työmarkkinaosapuolten työehtosopimusneuvottelujen yhteydessä tekemät sopimukset, joilla on sosiaaliset tavoitteet, eivät kuulu yritysten välisten sopimusten kieltämistä koskevan SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Tästä huolimatta on todettava, kuten aiemmin tässä päätöksessä on jo esitetty, että vakuutuslaitokselle nimeämissopimuksen yhteydessä myönnetty tuki ei oikeuskäytännön mukaan suinkaan välttämättä ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaista. |
| --- | --- |

(177)

Edellä mainitussa asiassa Albany annetusta tuomiosta seuraa, että työmarkkinaosapuolten työehtosopimusneuvottelujen yhteydessä tekemät sopimukset, joilla on sosiaaliset tavoitteet, eivät kuulu yritysten välisten sopimusten kieltämistä koskevan SEUT-sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Tästä huolimatta on todettava, kuten aiemmin tässä päätöksessä on jo esitetty, että vakuutuslaitokselle nimeämissopimuksen yhteydessä myönnetty tuki ei oikeuskäytännön mukaan suinkaan välttämättä ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaista.

| (178) | Muut vakuutuslaitokset kuin ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset, erityisesti kollektiivisten yrityskohtaisten ennaltavarautumissopimusten markkinoilla toimivat vakuutusyhtiöt voivat joutua syrjityiksi, koska työmarkkinaosapuolilla ei ole velvoitetta kilpailuttaa sopimuksia. Kilpailuttamisen yhteydessä kaikki markkinoilla toimivat sopimuksista kiinnostuneet toimijat voisivat tehdä tarjouksen työmarkkinaosapuolten sopimien etuuksien kattamisesta ja tulla valituiksi palvelujen korkeamman laadun ja/tai alemman hinnan perusteella. Vertailun vuoksi on syytä todeta, että tietyissä täydentäviä terveydenhoitovakuutuksia koskevissa Ranskan toimenpiteissä vakuutuslaitos/-laitokset valitaan avoimen kilpailutusmenettelyn perusteella (54). |
| --- | --- |

(178)

Muut vakuutuslaitokset kuin ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavat laitokset, erityisesti kollektiivisten yrityskohtaisten ennaltavarautumissopimusten markkinoilla toimivat vakuutusyhtiöt voivat joutua syrjityiksi, koska työmarkkinaosapuolilla ei ole velvoitetta kilpailuttaa sopimuksia. Kilpailuttamisen yhteydessä kaikki markkinoilla toimivat sopimuksista kiinnostuneet toimijat voisivat tehdä tarjouksen työmarkkinaosapuolten sopimien etuuksien kattamisesta ja tulla valituiksi palvelujen korkeamman laadun ja/tai alemman hinnan perusteella. Vertailun vuoksi on syytä todeta, että tietyissä täydentäviä terveydenhoitovakuutuksia koskevissa Ranskan toimenpiteissä vakuutuslaitos/-laitokset valitaan avoimen kilpailutusmenettelyn perusteella (54).

| (179) | Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, ettei kahta kolmesta sisämarkkinoille soveltuvuudelle asetetusta edellytyksestä ole täytetty. Tämän vuoksi Ranskan ilmoittama, ennaltavarautumisvakuutusten nimeämissopimusten tukiohjelma ei sovellu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(179)

Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, ettei kahta kolmesta sisämarkkinoille soveltuvuudelle asetetusta edellytyksestä ole täytetty. Tämän vuoksi Ranskan ilmoittama, ennaltavarautumisvakuutusten nimeämissopimusten tukiohjelma ei sovellu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla.

| (180) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b ja c alakohtaa ei selvästikään voida soveltaa tämän päätöksen kohteena olevaan tapaukseen. |
| --- | --- |

(180)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b ja c alakohtaa ei selvästikään voida soveltaa tämän päätöksen kohteena olevaan tapaukseen.

| (181) | Kun tarkastellaan toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, Ranskan viranomaiset täsmentävät, että toimenpiteen sosiaalinen luonne on osoitettu. Tämä vahvistaa viranomaisten mukaan sen merkityksen ennaltavarautumisvakuutusten tulevalle kehittymiselle. Kehittyminen edistää kansanterveyden tavoitteita, epävarmuuden torjumista ja taloudellista ja sosiaalista koheesiota, sosiaalista vuoropuhelua ja työntekijöiden suojelua, jotka kaikki ovat Euroopan unionin yhteistä etua koskevia tavoitteita. Komissio kuitenkin katsoo, ettei toimenpiteen välttämättömyyttä ja oikeasuhtaisuutta ole osoitettu. Kuten se jo totesi edun olemassaoloa koskevassa tarkastelussaan, ei ole perusteita ehkäistä edun syntymistä samat riskit kattaville yrityskohtaisille ryhmäsopimuksille, joita ei ole tehty nimeämismenettelyssä. Näin ollen toimenpide ei ole oikeasuhtainen, koska se ei kata nimeämismenettelyn ulkopuolisia sopimuksia. Lisäksi on todettava, kuten komissio on jo tehnyt ensimmäisen toimenpiteen yhteydessä, että toimenpiteellä vähennetään kuluja toimintatuen tavoin. Vakiintuneen käytännön mukaisesti toimintatuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(181)

Kun tarkastellaan toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, Ranskan viranomaiset täsmentävät, että toimenpiteen sosiaalinen luonne on osoitettu. Tämä vahvistaa viranomaisten mukaan sen merkityksen ennaltavarautumisvakuutusten tulevalle kehittymiselle. Kehittyminen edistää kansanterveyden tavoitteita, epävarmuuden torjumista ja taloudellista ja sosiaalista koheesiota, sosiaalista vuoropuhelua ja työntekijöiden suojelua, jotka kaikki ovat Euroopan unionin yhteistä etua koskevia tavoitteita. Komissio kuitenkin katsoo, ettei toimenpiteen välttämättömyyttä ja oikeasuhtaisuutta ole osoitettu. Kuten se jo totesi edun olemassaoloa koskevassa tarkastelussaan, ei ole perusteita ehkäistä edun syntymistä samat riskit kattaville yrityskohtaisille ryhmäsopimuksille, joita ei ole tehty nimeämismenettelyssä. Näin ollen toimenpide ei ole oikeasuhtainen, koska se ei kata nimeämismenettelyn ulkopuolisia sopimuksia. Lisäksi on todettava, kuten komissio on jo tehnyt ensimmäisen toimenpiteen yhteydessä, että toimenpiteellä vähennetään kuluja toimintatuen tavoin. Vakiintuneen käytännön mukaisesti toimintatuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla.

| (182) | Ranska ei ole tuonut esiin yhtään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrättyä edellytystä sisämarkkinoille soveltuvuudesta. |
| --- | --- |

(182)

Ranska ei ole tuonut esiin yhtään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrättyä edellytystä sisämarkkinoille soveltuvuudesta.

| (183) | Ranskan viranomaisten ja CTIP:n mukaan täydentävien ennaltavarautumisvakuutusten voidaan nimeämismenettelyn yhteydessä katsoa liittyvän SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisesti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin, jos järjestelmä on pakollinen ja jos sitä hallinnoidaan pariteettiperiaatteiden mukaisesti. CTIP viittaa myös unionin tuomioistuimen vakiintuneeseen oikeuskäytäntöön asiassa Albany (55) ja täsmentää, että perinteisillä pakollisilla sosiaaliturvajärjestelmillä on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä tehtävä. |
| --- | --- |

(183)

Ranskan viranomaisten ja CTIP:n mukaan täydentävien ennaltavarautumisvakuutusten voidaan nimeämismenettelyn yhteydessä katsoa liittyvän SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan mukaisesti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin, jos järjestelmä on pakollinen ja jos sitä hallinnoidaan pariteettiperiaatteiden mukaisesti. CTIP viittaa myös unionin tuomioistuimen vakiintuneeseen oikeuskäytäntöön asiassa Albany (55) ja täsmentää, että perinteisillä pakollisilla sosiaaliturvajärjestelmillä on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä tehtävä.

| (184) | Tämän määräyksen mukaan yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa Euroopan unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

(184)

Tämän määräyksen mukaan yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa Euroopan unionin etujen kanssa.

| (185) | Kuten ensimmäisen toimenpiteen tarkastelun yhteydessä on jo todettu (56), jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta päättää, minkälaisten palvelujen voidaan katsoa liittyvän yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(185)

Kuten ensimmäisen toimenpiteen tarkastelun yhteydessä on jo todettu (56), jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta päättää, minkälaisten palvelujen voidaan katsoa liittyvän yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin.

| (186) | Komissio toteaa, että tuomioistuin on edellä mainitussa asiassa Albany annetussa tuomiossa päätellyt, että eläkekassalle annettua yksinoikeutta hallinnoida tietyn toimialan lisäeläkejärjestelmää voidaan pitää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna, ja korostanut lisäeläkejärjestelmien sosiaalisen erityistehtävän merkitystä. |
| --- | --- |

(186)

Komissio toteaa, että tuomioistuin on edellä mainitussa asiassa Albany annetussa tuomiossa päätellyt, että eläkekassalle annettua yksinoikeutta hallinnoida tietyn toimialan lisäeläkejärjestelmää voidaan pitää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna, ja korostanut lisäeläkejärjestelmien sosiaalisen erityistehtävän merkitystä.

| (187) | Tässä yhteydessä ei voida sulkea pois sitä, että vakuutuslaitosten tarjoamat etuudet työmarkkinaosapuolten nimeämismenettelyn yhteydessä voidaan katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi, jos nimeämismenettelyyn liittyvä työmarkkinaosapuolten sopimus on pakollinen kaikille kyseisen alan yrityksille (tai kyseiselle yritykselle) ja jos se kattaa julkisen sosiaaliturvajärjestelmän puutteellisesti kattamat tai järjestelmän ulkopuolelle jäävät riskit. Kuten ensimmäisen toimenpiteen tarkastelun yhteydessä on jo todettu (57), tällaiselle järjestelylle myönnettyjen taloudellisten tukitoimenpiteiden on rajoituttava julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien lisäkustannusten korvaamisen edellyttämään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(187)

Tässä yhteydessä ei voida sulkea pois sitä, että vakuutuslaitosten tarjoamat etuudet työmarkkinaosapuolten nimeämismenettelyn yhteydessä voidaan katsoa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi, jos nimeämismenettelyyn liittyvä työmarkkinaosapuolten sopimus on pakollinen kaikille kyseisen alan yrityksille (tai kyseiselle yritykselle) ja jos se kattaa julkisen sosiaaliturvajärjestelmän puutteellisesti kattamat tai järjestelmän ulkopuolelle jäävät riskit. Kuten ensimmäisen toimenpiteen tarkastelun yhteydessä on jo todettu (57), tällaiselle järjestelylle myönnettyjen taloudellisten tukitoimenpiteiden on rajoituttava julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien lisäkustannusten korvaamisen edellyttämään vähimmäismäärään.

| (188) | Julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa (58) määritellään edellytykset, joiden perusteella komissio katsoo tällaisen korvauksen soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. Maksettu korvaus ei saa ylittää julkisen palvelun hoitamisesta koituvia kustannuksia ottaen huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot sekä näiden velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

(188)

Julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa (58) määritellään edellytykset, joiden perusteella komissio katsoo tällaisen korvauksen soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. Maksettu korvaus ei saa ylittää julkisen palvelun hoitamisesta koituvia kustannuksia ottaen huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot sekä näiden velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

| (189) | On kuitenkin todettava, että tasoitusvastuun täydentävästä verovähennyskelpoisuudesta johtuva verosäästö ei täytä kyseistä edellytystä. Itse asiassa verosäästön määrän ja julkisen palvelun hoitamiseen liittyvien kustannusten välillä ei voida todeta olevan mitään yhteyttä. |
| --- | --- |

(189)

On kuitenkin todettava, että tasoitusvastuun täydentävästä verovähennyskelpoisuudesta johtuva verosäästö ei täytä kyseistä edellytystä. Itse asiassa verosäästön määrän ja julkisen palvelun hoitamiseen liittyvien kustannusten välillä ei voida todeta olevan mitään yhteyttä.

| (190) | Ranskan viranomaiset myöntävät 31 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä kirjeessään, ettei yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksetun korvauksen määrä (verosäästö) täytä yhteisön puitteissa asetettuja edellytyksiä. Ranskan viranomaiset katsovat kuitenkin, ettei näitä edellytyksiä ole mukautettu vastaamaan kyseisten toimenpiteiden erityispiirteitä. Ranskan viranomaisten mukaan verovähennysmekanismi on paremmin mukautettu ja joustavampi kuin tuki, joka perustuu palvelun hallinnosta johtuvien ylimääräisten kustannusten tarkkaan arviointiin. |
| --- | --- |

(190)

Ranskan viranomaiset myöntävät 31 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä kirjeessään, ettei yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksetun korvauksen määrä (verosäästö) täytä yhteisön puitteissa asetettuja edellytyksiä. Ranskan viranomaiset katsovat kuitenkin, ettei näitä edellytyksiä ole mukautettu vastaamaan kyseisten toimenpiteiden erityispiirteitä. Ranskan viranomaisten mukaan verovähennysmekanismi on paremmin mukautettu ja joustavampi kuin tuki, joka perustuu palvelun hallinnosta johtuvien ylimääräisten kustannusten tarkkaan arviointiin.

| (191) | Komissio katsoo kuitenkin, että yhteisön puitteissa asetettuja kriteerejä on noudatettava tiukasti, sillä niillä voidaan varmistaa välttämätön tasapaino yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen moitteettoman toimivuuden ja Euroopan unionin etujen vastaisen kaupankäynnin estämisen välillä. |
| --- | --- |

(191)

Komissio katsoo kuitenkin, että yhteisön puitteissa asetettuja kriteerejä on noudatettava tiukasti, sillä niillä voidaan varmistaa välttämätön tasapaino yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen moitteettoman toimivuuden ja Euroopan unionin etujen vastaisen kaupankäynnin estämisen välillä.

| (192) | Näistä syistä komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa määrättyjä edellytyksiä, sellaisina kuin ne on esitetty yhteisön puitteissa, ei ole noudatettu. Toimenpiteen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille kyseisen määräyksen nojalla. |
| --- | --- |

(192)

Näistä syistä komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa määrättyjä edellytyksiä, sellaisina kuin ne on esitetty yhteisön puitteissa, ei ole noudatettu. Toimenpiteen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille kyseisen määräyksen nojalla.

IX   PÄÄTELMÄ

| (193) | Komissio katsoo, että Ranskan viranomaisten ilmoittamat tukiohjelmat solidaaristen ja vastuullisten sopimusten kehittämiseksi sekä kollektiiviset ennaltavarautumisvakuutussopimukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Lisäksi komissio toteaa, että kyseisten tukiohjelmien osoitetusta sosiaalisesta tavoitteesta huolimatta niiden toteuttamista koskevilla yksityiskohtaisilla säännöillä estetään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 106 artiklan 2 kohdassa määrättyjen edellytysten täyttäminen kokonaisuudessaan. Näin ollen kummankaan tukiohjelman ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, |
| --- | --- |

(193)

Komissio katsoo, että Ranskan viranomaisten ilmoittamat tukiohjelmat solidaaristen ja vastuullisten sopimusten kehittämiseksi sekä kollektiiviset ennaltavarautumisvakuutussopimukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Lisäksi komissio toteaa, että kyseisten tukiohjelmien osoitetusta sosiaalisesta tavoitteesta huolimatta niiden toteuttamista koskevilla yksityiskohtaisilla säännöillä estetään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 106 artiklan 2 kohdassa määrättyjen edellytysten täyttäminen kokonaisuudessaan. Näin ollen kummankaan tukiohjelman ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tukiohjelmat, jotka Ranska aikoo toteuttaa solidaaristen ja vastuullisten sairausvakuutussopimusten kehittämiseksi ja kuolemantapauksia, vammaa tai invaliditeettia koskevien täydentävien kollektiivisten vakuutussopimusten kehittämiseksi yleisen verolain 207 §:n 2 momentin, 1461 §:n 1 momentin ja 39 d GD §:n mukaisesti, ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

Tämän vuoksi näitä tukiohjelmia ei saa panna täytäntöön.

2 artikla

Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluttua tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutetut toimenpiteet.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2011.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen eli SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Asiasisällöltään kyseiset kolme määräyskokonaisuutta pysyivät samanlaisina. Tässä päätöksessä SEUT- sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksella muutettiin myös tiettyjä käsitteitä. Yhteisö korvattiin unionilla ja yhteismarkkinat korvattiin sisämarkkinoilla. Tässä asetuksessa käytetään SEUT-sopimuksen terminologiaa.

1

(2)  EUVL C 38, 12.2.2008, s. 10.

2

(3)  Ranskan virallinen lehti N:o 303, 31. joulukuuta 2006, s. 20228, teksti N:o 2 (lähde: http://www.legifrance.gouv.fr).

3

(4)  Ks. edellä alaviite 2.

4

(5)  EUVL C 136, 16.6.2009, s. 13, 41 kohta.

5

(6)  Ilmoituksessa viitataan elinkeinoverosta vapauttamiseen. Tämä vero on kuitenkin korvattu alueellisella elinkeinoverolla, joka koostuu yritysten kiinteistöverosta ja yritysten arvonlisäverosta.

6

(7)  Ks. komission päätös, tehty 2 päivänä kesäkuuta 2004, Ranskan valtiontuesta nro E 46/2001, sairausvakuutussopimusten vapauttaminen verosta, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_e2001_0030.html#46.

7

(8)  Ks. komission päätös, annettu 29 päivänä lokakuuta 2010, Ranskan valtiontuesta nro N 401/2010, joka koskee erityisestä verosta vapauttamisen muuttamista solidaarisissa ja vastuullisissa sairausvakuutussopimuksissa.

8

(9)  Sopimuksen vastuullisuutta koskevat säännökset (tiettyjen toimien palkkioiden ylittämisiä ja tiettyjen ennalta ehkäisevään hoitoon liittyvien toimien rahoittamista ei kateta) otettiin käyttöön vuonna 2006.

9

(10)  Lakiesityksessä tämä suhde on vahvistettu 85 prosentiksi.

10

(11)  Lakiesityksessä tämä suhde on vahvistettu 93 prosentiksi.

11

(12)  Valtio myöntää perhetilanteen perusteella määrättyä tasoa vähävaraisemmille henkilöille tukea alentamalla vakuutusmaksua. Tuen määrä on 100–500 euroa edunsaajan iän mukaan.

12

(13)  Lakiesityksen mukaan vähimmäisosuus on 3 prosenttia.

13

(14)  Lakiesityksen mukaan tämän ikäryhmän vähimmäisosuus on 16 prosenttia.

14

(15)  Lakiesityksen mukaan tämän ikäryhmän vähimmäisosuus on 31 prosenttia.

15

(16)  Menoihin liittyvä varaus tarkoittaa määrää, joka kirjataan vastattaviin ja jolla on tarkoitus kattaa kulut, joiden määräaikaa tai määrää ei ole tarkoin vahvistettu. Varauksen asettaminen edellyttää varausten (kulutili) merkitsemistä tilinpäätökseen sekä vastuun esittämistä vastattavissa (tasetili). Vakuutustekninen tasoitusvastuu tarkoittaa eräänlaista menovarausta.

16

(17)  EYVL L 374, 31.12.1991, s. 7.

17

(18)  Ks. Ranskan sosiaaliturvalain L912-1 §.

18

(19)  Nimeämistoimenpiteen perusteella vakuutuslaitos ei saa yksipuolisesti päättää vakuutusturvan muuttamisesta, kuten esimerkiksi vakuutusmaksujen nostamisesta. Työmarkkinaosapuolet päättävät järjestelmän kehityksestä (etuuksien parantaminen, maksujen tarkistaminen jne.).

19

(20)  Tämä tarkoittaa vakuutusmaksujen (joista vähennetään lakisääteiset varaukset) ja vahingoista aiheutuneiden kustannusten määrän (joihin lisätään kyseisistä sopimuksista johtuvat kustannukset) välistä erotusta.

20

(21)  Koska Ranska hyväksyi ilmoittamisen yhteydessä toimenpiteiden määrittelemisen valtiontueksi, komissio analysoi määrittelyä vain lyhyesti.

21

(22)  Ks. asia C-67/96, Albany International BV et Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, tuomio 21.9.1999, Kok. 1999, s. I-5751.

22

(23)  Ks. edellä alaviitteessä 22 mainittu asia C-67/96, Albany International BV et Stichting Bedrijfspensioenfonds.

23

(24)  Vakuutusvalvontaviranomaisen ACAM:n vuoden 2006 toimintakertomuksen mukaan täydentävien terveydenhoitovakuutusten markkinoilla toimi 263 vakuutusyritystä, 66 ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavaa laitosta ja 1 201 keskinäistä yritystä.

24

(25)  EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4.

25

(26)  Ks. edellä alaviitteessä 22 mainittu asia C-67/96.

26

(27)  Ks. edellä alaviitteessä 22 mainitussa asiassa annetun tuomion 71 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

27

(28)  CMU-rahaston vuoden 2006 vuosikertomuksen http://www.cmu.fr/userdocs/Rapport%202006.pdf liitteessä 13 luetellaan tärkeimmät 100 täydentävän vakuutuksen toimijaa.

28

(29)  CMU-rahaston vuoden 2008 vuosikertomus, 13.5.2009, s. 33.

29

(30)  Kyseessä ei ole keskinäisen vastuun lainsäädännön piiriin kuuluva keskinäinen yhtiö, vaan vakuutuslainsäädännön piiriin kuuluva keskinäinen vakuutusyhtiö.

30

(31)  Ks. Ranskan kilpailuviranomaisen päätös nro 09-DCC-61, tehty 4.11.2009, keskinäisen vakuutusyhtiön Prévadièsin suorittamista keskinäisen vakuutusyhtiön Altéisin ja keskinäisen vakuutusyhtiön Releyan yritysostoista, s. 4.

31

(32)  Tähän ryhmään kuuluu muun muassa ennaltavarautumisvakuutuksia tarjoavia laitoksia, keskinäisiä vakuutusyhtiöitä, keskinäisiä yhtiöitä ja keskinäisten yhtiöiden yhteenliittymiä.

32

(33)  Ks. edellä alaviitteessä 31 mainittu päätös.

33

(34)  Tutkimus sairauskulujen rahoituksen jakautumisesta ja siirroista vuodesta 1996 alkaen pakollisen sairausvakuutuksen, täydentävien vakuutusten ja kotitalouksien kesken, tilintarkastusviranomainen, huhtikuu 2008.

34

(35)  Ks. tältä osin kilpailua, kulutusta ja petostentorjuntaa käsittelevä virallinen lehti nro 7 a, 15.9.2006, s. 2 (9.8.2006 julkaistu talous-, rahoitus- ja teollisuusministerin kirje, joka on osoitettu Mutuelle Préviade-Mutouesten hallintoneuvostolle ja koskee täydentävien terveydenhoitovakuutusten alalla tapahtuvaa yhteistyötä.

35

(36)  Ks. senaatin tiedonanto nro 385, 8.6.2008 sairausvakuutusten rahoituksen jakautumisesta vuodesta 1996 alkaen ja kustannusten siirtämisestä pakollisen sairausvakuutuksen, täydentävien vakuutusten ja kotitalouksien välillä, s. 11.

36

(37)  CMU-rahaston vuoden 2008 toimintakertomus, 13.5.2009, s. 33.

37

(38)  Ks. edellä alaviitteessä 37 mainittu kertomus, s. 13.

38

(39)  Ks. yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Forum 187 ASBL, tuomio 22.6.2006, Kok. 2006 s. I-5479, 86 kohta ja siinä mainittu oikeuskäytäntö.

39

(40)  Ks. asia C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, tuomio 24.7.2003, Kok. 2003, s. I-7747.

40

(41)  Ks. erityisesti asia C-310/99, Italia v. komissio, tuomio 7.3.2002, Kok. 2002, s. I-2289, 84 kohta.

41

(42)  Ks. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan suppeasta tulkitsemisesta asia C-278/00, Kreikka v. komissio, tuomio 29.4.2004, Kok. 2000, s. I-3997, 81–82 kohta, ja asia T-171/02, Regione autonoma della Sardegna v. komissio, tuomio 15.6.2005, Kok. 2005, s. II-2123, 165–166 kohta.

42

(43)  Ks. tästä aiheesta komission päätös, tehty 30.5.2007, Ranskan valtion virkamiehille myönnetty täydentävä sosiaaliturva, tuki nro N 911/2006, johdanto-osan kappaleet 34–36.

43

(44)  Ks. tämän päätöksen 20 kappaleessa esitetyt kriteerit.

44

(45)  Tämän säädösesityksen mukaan vähintään 75 prosentissa tukikelpoisista sopimuksista on määrättävä seuraavaa: 1) maksuttomuuden tai enintään sosiaaliturvan mukaisen hinnan säilyttäminen sopimuksen mukaisessa vakuutusturvassa vakuutetuille ja tarvittaessa heidän edunsaajilleen kuuden kuukauden ajan ajankohdasta, jolloin vakuutettu on joutunut työttömäksi, hänen invaliditeettinsa on todettu tai hänen kuolinajankohdastaan, tai 2) laitos vastaa vuoden ajan 30 prosentin osuudesta työttömiksi joutuneiden, iäkkäiden, alle 26-vuotiaiden ja täysin tai osittain riippuvuussuhteessa olevien vakuutettujen vakuutusmaksuista.

45

(46)  Ks. edellä alaviitteessä 7 mainittu komission päätös, tehty 2.6.2004.

46

(47)  Tutkimus sairauskulujen rahoituksen jakautumisesta vuodesta 1996 alkaen ja pakollisen sairausvakuutuksen, täydentävien vakuutusten ja kotitalouksien välisistä siirroista (Enquête sur la répartition du financement de l’assurance maladie depuis 1996 et le transfert de charges entre l’assurance maladie obligatoire, les assurances complémentaires et les ménages), Ranskan tilintarkastusviranomainen (Cour des Comptes), huhtikuu 2008.

47

(48)  Ks. komission suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan soveltamista lentoliikenteen alan valtiontukiin, EYVL C 350, 10.12.1994, s. 11.

48

(49)  Keskinäisiä yhtiöitä koskeva laki (Code de la mutualité), L112-1 §:n toinen momentti.

49

(50)  Ks. yhdistetyt asiat T-116/01 ja T-118/01, P&O European Ferries, tuomio 5.8.2003, Kok. 2003, s. II-2957, 163 kohta.

50

(51)  Ks. laki nro 89–1009, annettu 31.12.1989, tiettyjen riskien varalta vakuutetuille tarjotun vakuutusturvan vahvistamisesta, 1 §.

51

(52)  Silloin kun työnantaja maksaa vakuutusmaksuja (kokonaan tai osittain), kaikkien tämän työnantajan palveluksessa olevien palkansaajien on liityttävä yritys- tai ammattialakohtaiseen ennaltavarautumissopimukseen.

52

(53)  Vuoden 2006 lopulla oli tehty yli 100 kollektiivista sopimusta, joilla työntekijät vakuutettiin kuolemantapauksen, vamman tai invaliditeetin varalta ja joissa nimettiin vakuutuslaitos.

53

(54)  Ks. komission päätös nro N 911/2006, tehty 30.5.2007, Ranskan valtion virkamiehille myöntämästä täydentävästä sosiaaliturvasta, johdanto-osan 39 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

54

(55)  Ks. edellä alaviitteessä 22 mainittu asia C-67/96, Albany International BV et Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie.

55

(56)  Ks. tämän päätöksen 143 kappale.

56

(57)  Ks. tämän päätöksen 143 kappale.

57

(58)  EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4.

58

---

| 31.5.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/36

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä toukokuuta 2011,

luvan antamisesta kromipikolinaatin saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3586)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2011/320/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yritys Cantox Health Sciences International esitti 6 päivänä huhtikuuta 2009 yrityksen Nutrition 21 puolesta Irlannin toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen kromipikolinaatin saattamisesta markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana. |
| --- | --- |

(1)

Yritys Cantox Health Sciences International esitti 6 päivänä huhtikuuta 2009 yrityksen Nutrition 21 puolesta Irlannin toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen kromipikolinaatin saattamisesta markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana.

| (2) | Irlannin toimivaltainen elintarvikkeiden arviointielin antoi 24 päivänä huhtikuuta 2009 ensiarvioraporttinsa. Raportissaan viranomainen päätteli, että tarvittiin lisäarviointia. |
| --- | --- |

(2)

Irlannin toimivaltainen elintarvikkeiden arviointielin antoi 24 päivänä huhtikuuta 2009 ensiarvioraporttinsa. Raportissaan viranomainen päätteli, että tarvittiin lisäarviointia.

| (3) | Komissio ilmoitti hakemuksesta kaikille jäsenvaltioille 30 päivänä huhtikuuta 2009. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta EFSAlta pyydettiin arviointia 12 päivänä elokuuta 2009. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti hakemuksesta kaikille jäsenvaltioille 30 päivänä huhtikuuta 2009. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta EFSAlta pyydettiin arviointia 12 päivänä elokuuta 2009.

| (4) | EFSA antoi 10 päivänä marraskuuta 2010 komission pyytämän lausunnon (2) kromipikolinaatin turvallisuudesta, kun sitä lisätään koko väestölle tarkoitettuihin elintarvikkeisiin ja erityisruokavaliovalmisteisiin ravitsemuksellisista syistä kromin lähteeksi. Lausunnossa EFSA totesi, ettei kromipikolinaatin käyttö aiheuta turvallisuusriskiä, kunhan kromin kokonaissaanti ei ylitä 250 μg:aa päivässä, joka on Maailman terveysjärjestön vahvistama kromin lisäsaannin arvo, jota ei saisi ylittää. |
| --- | --- |

(4)

EFSA antoi 10 päivänä marraskuuta 2010 komission pyytämän lausunnon (2) kromipikolinaatin turvallisuudesta, kun sitä lisätään koko väestölle tarkoitettuihin elintarvikkeisiin ja erityisruokavaliovalmisteisiin ravitsemuksellisista syistä kromin lähteeksi. Lausunnossa EFSA totesi, ettei kromipikolinaatin käyttö aiheuta turvallisuusriskiä, kunhan kromin kokonaissaanti ei ylitä 250 μg:aa päivässä, joka on Maailman terveysjärjestön vahvistama kromin lisäsaannin arvo, jota ei saisi ylittää.

| (5) | Erityisruokavaliovalmisteisiin ravitsemuksellisessa tarkoituksessa lisättävistä aineista 13 päivänä lokakuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 953/2009 (3) ja/tai vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin 20 päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1925/2006 (4) vahvistetaan vitamiinien, kivennäisaineiden ja muiden aineiden käyttöä elintarvikkeissa koskevat erityisedellytykset. Luvan antamisella kromipikolinaatille ei pitäisi rajoittaa tämän lainsäädännön vaatimusten soveltamista. |
| --- | --- |

(5)

Erityisruokavaliovalmisteisiin ravitsemuksellisessa tarkoituksessa lisättävistä aineista 13 päivänä lokakuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 953/2009 (3) ja/tai vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin 20 päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1925/2006 (4) vahvistetaan vitamiinien, kivennäisaineiden ja muiden aineiden käyttöä elintarvikkeissa koskevat erityisedellytykset. Luvan antamisella kromipikolinaatille ei pitäisi rajoittaa tämän lainsäädännön vaatimusten soveltamista.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Sallitaan krominlähteenä käytettävän, liitteessä annetun kuvauksen mukaisen kromipikolinaatin saattaminen markkinoille unionissa elintarvikkeiden uutena ainesosana sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 953/2009 ja/tai asetuksen (EY) N:o 1925/2006 erityisten säännösten soveltamista.

2 artikla

Tällä päätöksellä sallitun elintarvikkeiden uuden ainesosan nimitys sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”kromipikolinaatti”.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Nutrition 21, Inc.:lle, 4 Manhattanville Road, Purchase, New York 10577, USA.

Tehty Brysselissä 27 päivänä toukokuuta 2011.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(12): 1883.

2

(3)  EUVL L 269, 14.10.2009, s. 9.

3

(4)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 26.

4

---

LIITE

KROMIPIKOLINAATIN OMINAISUUDET

Kuvaus Kromipikolinaatti on vapaasti virtaava jauhe, joka liukenee hieman veteen pH:ssa 7. Suola liukenee myös polaarisiin orgaanisiin liuottimiin.

Kromipikolinaatin kemiallinen nimi on tris(2-pyridiinikarboksylaatti-N,O)kromi(III) tai 2-pyridiinikarboksyylihapon kromi(III)-suola.

CAS-nro: 14639-25-9

Kemiallinen kaava: Cr(C6H4NO2)3

Rakennekaava:

Image

| Kromipikolinaatin kemialliset ominaisuudet |
| --- |
| Kromipikolinaatti | enemmän kuin 95 % |
| Kromi-III | 12–13 % |
| Kromi-VI | ei havaittavissa |
| Vesi | enintään 4 % |

Kromipikolinaatin kemialliset ominaisuudet

Kromipikolinaatti

enemmän kuin 95 %

Kromi-III

12–13 %

Kromi-VI

ei havaittavissa

Vesi

enintään 4 %

---

| 31.5.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/38

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä toukokuuta 2011,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/7/EY tarkoitetusta symbolista, jolla tiedotetaan yleisölle uimaveden luokituksesta, uintikiellosta tai siitä, että uiminen ei ole suositeltavaa

(2011/321/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uimaveden laadun hallinnasta ja direktiivin 76/160/ETY kumoamisesta 15 päivänä helmikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/7/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla yleisölle on annettava tiedoksi uimaveden voimassa oleva luokitus ja mahdollinen uintikielto sekä ohje, jonka mukaan uiminen ei ole suositeltavaa, käyttäen selvää ja yksinkertaista merkkiä tai symbolia. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla yleisölle on annettava tiedoksi uimaveden voimassa oleva luokitus ja mahdollinen uintikielto sekä ohje, jonka mukaan uiminen ei ole suositeltavaa, käyttäen selvää ja yksinkertaista merkkiä tai symbolia.

| (2) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2006/7/EY 16 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(2)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2006/7/EY 16 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jotta voitaisiin levittää aktiivisesti ja asettaa viivytyksettä saataville direktiivin 2006/7/EY 12 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot, jotka koskevat uimaveden luokitusta, uintikieltoa sekä ohjetta, jonka mukaan uiminen ei ole suositeltavaa, otetaan käyttöön seuraavat symbolit:

| 1) | tämän päätöksen liitteen osassa 1 esitetyt symbolit, joilla ilmoitetaan uintikiellosta tai siitä, että uiminen ei ole suositeltavaa; |
| --- | --- |

1)

tämän päätöksen liitteen osassa 1 esitetyt symbolit, joilla ilmoitetaan uintikiellosta tai siitä, että uiminen ei ole suositeltavaa;

| 2) | tämän päätöksen liitteen osassa 2 esitetyt symbolit, joilla ilmoitetaan uimaveden luokituksesta. |
| --- | --- |

2)

tämän päätöksen liitteen osassa 2 esitetyt symbolit, joilla ilmoitetaan uimaveden luokituksesta.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 27 päivänä toukokuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 64, 4.3.2006, s. 37.

1

---

LIITE

OSA 1

Symbolit, joilla ilmoitetaan uintikiellosta tai siitä, että uiminen ei ole suositeltavaa

Image

Image

OSA 2

Symbolit, joilla ilmoitetaan uimaveden luokituksesta

Image

Image

Image

Image

---

| 31.5.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/41

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä toukokuuta 2011,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 mukaisista siirtymäkauden toimenpiteistä siltä osin kuin on kyse muun kuin vaatimustenmukaisen raakamaidon jalostamisesta tietyissä Bulgariassa sijaitsevissa maidonjalostamoissa tehdyn päätöksen 2009/861/EY liitteiden I ja II muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 3647)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/322/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan ensimmäisen kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 853/2004 säädetään eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä elintarvikealan toimijoita varten. Kyseisiin sääntöihin sisältyy raakamaitoa ja meijerituotteita koskevia hygieniavaatimuksia. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 853/2004 säädetään eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä elintarvikealan toimijoita varten. Kyseisiin sääntöihin sisältyy raakamaitoa ja meijerituotteita koskevia hygieniavaatimuksia.

| (2) | Komission päätöksessä 2009/861/EY (2) säädetään kyseisessä päätöksessä lueteltuja Bulgarian maidonjalostamoja koskevista tietyistä poikkeuksista vaatimuksiin, jotka on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan IX jakson I luvun II ja III alaluvussa. Kyseistä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 201031 päivään joulukuuta 2011. |
| --- | --- |

(2)

Komission päätöksessä 2009/861/EY (2) säädetään kyseisessä päätöksessä lueteltuja Bulgarian maidonjalostamoja koskevista tietyistä poikkeuksista vaatimuksiin, jotka on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan IX jakson I luvun II ja III alaluvussa. Kyseistä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 201031 päivään joulukuuta 2011.

| (3) | Näin ollen tietyt päätöksen 2009/861/EY liitteessä I luetellut maidonjalostamot voivat asetuksen (EY) N:o 853/2004 asianomaisista vaatimuksista poiketen jalostaa vaatimustenmukaista ja muuta kuin vaatimustenmukaista maitoa, edellyttäen että vaatimustenmukaisen ja muun kuin vaatimustenmukaisen maidon jalostus tapahtuu erillisillä tuotantolinjoilla. Lisäksi tietyt kyseisen päätöksen liitteessä II luetellut maidonjalostamot voivat jalostaa muuta kuin vaatimuksenmukaista maitoa ilman erillisiä tuotantolinjoja. |
| --- | --- |

(3)

Näin ollen tietyt päätöksen 2009/861/EY liitteessä I luetellut maidonjalostamot voivat asetuksen (EY) N:o 853/2004 asianomaisista vaatimuksista poiketen jalostaa vaatimustenmukaista ja muuta kuin vaatimustenmukaista maitoa, edellyttäen että vaatimustenmukaisen ja muun kuin vaatimustenmukaisen maidon jalostus tapahtuu erillisillä tuotantolinjoilla. Lisäksi tietyt kyseisen päätöksen liitteessä II luetellut maidonjalostamot voivat jalostaa muuta kuin vaatimuksenmukaista maitoa ilman erillisiä tuotantolinjoja.

| (4) | Bulgaria lähetti komissiolle tarkistetun ja ajantasaistetun luettelon kyseisistä maidonjalostamoista 24 päivänä marraskuuta 2010. |
| --- | --- |

(4)

Bulgaria lähetti komissiolle tarkistetun ja ajantasaistetun luettelon kyseisistä maidonjalostamoista 24 päivänä marraskuuta 2010.

| (5) | Uudessa luettelossa maidonjalostamo nro 7 (BG 0812009 ”Serdika – 90” AD) on poistettu päätöksen 2009/861/EY liitteessä I olevasta luettelosta, ja sille on annettu lupa saattaa meijerituotteita yhteisön sisäisille markkinoille, sillä se täyttää asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan IX jakson I luvussa säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

(5)

Uudessa luettelossa maidonjalostamo nro 7 (BG 0812009 ”Serdika – 90” AD) on poistettu päätöksen 2009/861/EY liitteessä I olevasta luettelosta, ja sille on annettu lupa saattaa meijerituotteita yhteisön sisäisille markkinoille, sillä se täyttää asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan IX jakson I luvussa säädetyt vaatimukset.

| (6) | Lisäksi maidonjalostamot nro 14 (BG 1312002 ”Milk Grup” EOOD), nro 25 (BG 1612020 ET ”Bor – Chvor”), nro 70 (BG 2412041 ”Mlechen svyat 2003” OOD) ja nro 92 (2212023 ”EL BI BULGARIKUM”) on poistettu päätöksen 2009/861/EY liitteessä II olevasta luettelosta, ja niille on annettu lupa saattaa meijerituotteita yhteisön sisäisille markkinoille, sillä ne täyttävät asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan IX jakson I luvussa säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi maidonjalostamot nro 14 (BG 1312002 ”Milk Grup” EOOD), nro 25 (BG 1612020 ET ”Bor – Chvor”), nro 70 (BG 2412041 ”Mlechen svyat 2003” OOD) ja nro 92 (2212023 ”EL BI BULGARIKUM”) on poistettu päätöksen 2009/861/EY liitteessä II olevasta luettelosta, ja niille on annettu lupa saattaa meijerituotteita yhteisön sisäisille markkinoille, sillä ne täyttävät asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan IX jakson I luvussa säädetyt vaatimukset.

| (7) | Tämän vuoksi päätöstä 2009/861/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Tämän vuoksi päätöstä 2009/861/EY olisi muutettava.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2009/861/EY liitteet I ja II tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 2011.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 27 päivänä toukokuuta 2011.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  EUVL L 314, 1.12.2009, s. 83.

2

---

LIITE

Korvataan päätöksen 2009/861/EY liitteet I ja II seuraavasti:

LIITE I

Luettelo 2 artiklassa tarkoitetuista maidonjalostamoista, jotka saavat jalostaa vaatimustenmukaista ja muuta kuin vaatimustenmukaista maitoa

| Nro | Eläinlääkinnällinen hyväksymisnumero | Laitoksen nimi | Kaupunki/katu tai kylä/alue |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0412010 | ”Bi Si Si Handel” OOD | gr. Elena
  ul. ”Treti mart” 19 |
| 2 | BG 0512025 | ”El Bi Bulgarikum” EAD | gr. Vidin
  YUPZ |
| 3 | BG 0612027 | ”Mlechen ray – 2” EOOD | gr. Vratsa
  kv. ”Bistrets” |
| 4 | BG 0612043 | ET ”Zorov- 91 -Dimitar Zorov” | gr. Vratsa
  Mestnost ”Parshevitsa” |
| 5 | BG 2012020 | ”Yotovi” OOD | gr. Sliven
  kv. ”Rechitsa” |
| 6 | BG 2512020 | ”Mizia-Milk” OOD | gr. Targovishte Industrialna zona |
| 7 | BG 2112001 | ”Rodopeya – Belev” EOOD | gr. Smolyan,
  Ul. ”Trakya” 20 |
| 8 | BG 1212001 | ”S i S – 7” EOOD | gr. Montana
  ”Vrachansko shose” 1 |
| 9 | BG 2812003 | ”Balgarski yogurt” OOD | s. Veselinovo,
  obl. Yambolska |

Nro

Eläinlääkinnällinen hyväksymisnumero

Laitoksen nimi

Kaupunki/katu tai kylä/alue

1

BG 0412010

”Bi Si Si Handel” OOD

gr. Elena

ul. ”Treti mart” 19

2

BG 0512025

”El Bi Bulgarikum” EAD

gr. Vidin

YUPZ

3

BG 0612027

”Mlechen ray – 2” EOOD

gr. Vratsa

kv. ”Bistrets”

4

BG 0612043

ET ”Zorov- 91 -Dimitar Zorov”

gr. Vratsa

Mestnost ”Parshevitsa”

5

BG 2012020

”Yotovi” OOD

gr. Sliven

kv. ”Rechitsa”

6

BG 2512020

”Mizia-Milk” OOD

gr. Targovishte Industrialna zona

7

BG 2112001

”Rodopeya – Belev” EOOD

gr. Smolyan,

Ul. ”Trakya” 20

8

BG 1212001

”S i S – 7” EOOD

gr. Montana

”Vrachansko shose” 1

9

BG 2812003

”Balgarski yogurt” OOD

s. Veselinovo,

obl. Yambolska

LIITE II

Luettelo 3 artiklassa tarkoitetuista maidonjalostamoista, jotka saavat jalostaa muuta kuin vaatimustenmukaista maitoa

| Nro | Eläinlääkinnällinen hyväksymisnumero | Laitoksen nimi | Kaupunki/katu tai kylä/alue |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 2412037 | ”Stelimeks” EOOD | s. Asen |
| 2 | 0912015 | ”Anmar” OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 3 | 0912016 | OOD ”Persenski” | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 4 | 1012014 | ET ”Georgi Gushterov DR” | s. Yahinovo |
| 5 | 1012018 | ”Evro miyt end milk” EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 6 | 1112004 | ”Matev-Mlekoprodukt” OOD | s. Goran |
| 7 | 1112017 | ET ”Rima-Rumen Borisov” | s. Vrabevo |
| 8 | 1312023 | ”Inter-D” OOD | s. Kozarsko |
| 9 | 1612049 | ”Alpina -Milk” EOOD | s. Zhelyazno |
| 10 | 1612064 | OOD ”Ikay” | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 11 | 2112008 | MK ”Rodopa milk” | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 12 | 2412039 | ”Penchev” EOOD | gr. Chirpan
  ul. ”Septemvriytsi” 58 |
| 13 | 2512021 | ”Keya-Komers-03” EOOD | s. Svetlen |
| 14 | 0112014 | ET ”Veles-Kostadin Velev” | gr. Razlog
  ul. ”Golak” 14 |
| 15 | 2312041 | ”Danim-D.Stoyanov” EOOD | gr. Elin Pelin
  m-st Mansarovo |
| 16 | 2712010 | ”Kamadzhiev-milk” EOOD | s. Kriva reka
  obsht. N.Kozlevo |
| 17 | BG 1212029 | SD ”Voynov i sie” | gr. Montana ul. ”N.Yo.Vaptsarov” 8 |
| 18 | 0712001 | ”Ben Invest” OOD | s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo |
| 19 | 1512012 | ET ”Ahmed Tatarla” | s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol |
| 20 | 2212027 | ”Ekobalkan” OOD | gr. Sofia
  bul ”Evropa” 138 |
| 21 | 2312030 | ET ”Favorit- D.Grigorov” | s. Aldomirovtsi |
| 22 | 2312031 | ET ”Belite kamani” | s. Dragotintsi |
| 23 | BG 1512033 | ET ”Voynov-Ventsislav Hristakiev” | s. Milkovitsa
  obsht. Gulyantsi |
| 24 | BG 1512029 | ”Lavena” OOD | s. Dolni Dębnik obl. Pleven |
| 25 | BG 1612028 | ET ”Slavka Todorova” | s. Trud
  obsht. Maritsa |
| 26 | BG 1612051 | ET ”Radev-Radko Radev” | s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv |
| 27 | BG 1612066 | ”Lakti ko” OOD | s. Bogdanitza |
| 28 | BG 2112029 | ET ”Karamfil Kasakliev” | gr. Dospat |
| 29 | BG 0912004 | ”Rodopchanka” OOD | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 30 | 0112003 | ET ”Vekir” | s. Godlevo |
| 31 | 0112013 | ET ”Ivan Kondev” | gr. Razlog
  Stopanski dvor |
| 32 | 0212037 | ”Megakomers” OOD | s. Lyulyakovo
  obsht. Ruen |
| 33 | 0512003 | SD ”LAF-Velizarov i sie” | s. Dabravka
  obsht. Belogradchik |
| 34 | 0612035 | OOD ”Nivego” | s. Chiren |
| 35 | 0612041 | ET ”Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova” | gr. Vratsa
  ul. ”Ilinden” 3 |
| 36 | 0612042 | ET ”Mlechen puls – 95 – Tsvetelina Tomova” | gr. Krivodol
  ul. ”Vasil Levski” |
| 37 | 1012008 | ”Kentavar” OOD | s. Konyavo
  obsht. Kyustendil |
| 38 | 1212022 | ”Milkkomm”
  EOOD | gr. Lom ul. ”Al.Stamboliyski” 149 |
| 39 | 1212031 | ”ADL” OOD | s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi |
| 40 | 1512006 | ”Mandra” OOD | s. Obnova
  obsht. Levski |
| 41 | 1512008 | ET ”Petar Tonovski-Viola” | gr. Koynare
  ul. ”Hr.Botev” 14 |
| 42 | 1512010 | ET ”Militsa Lazarova-90” | gr. Slavyanovo,
  ul. ”Asen Zlatarev” 2 |
| 43 | 1612024 | SD ”Kostovi – EMK” | gr. Saedinenie
  ul. ”L.Karavelov” 5 |
| 44 | 1612043 | ET ”Dimitar Bikov” | s. Karnare
  obsht. ”Sopot” |
| 45 | 1712046 | ET ”Stem-Tezdzhan Ali” | gr. Razgrad
  ul. ”Knyaz Boris” 23 |
| 46 | 2012012 | ET ”Olimp-P.Gurtsov” | gr. Sliven
  m-t ”Matsulka” |
| 47 | 2112003 | ”Milk- inzhenering” OOD | gr.Smolyan
  ul. ”Chervena skala” 21 |
| 48 | 2112027 | ”Keri” OOD | s. Borino,
  obsht. Borino |
| 49 | 2312023 | ”Mogila” OOD | gr. Godech,
  ul. ”Ruse” 4 |
| 50 | 2512018 | ”Biomak” EOOD | gr. Omurtag
  ul. ”Rodopi” 2 |
| 51 | 2712013 | ”Ekselans” OOD | s. Osmar,
  obsht. V. Preslav |
| 52 | 2812018 | ET ”Bulmilk-Nikolay Nikolov” | s. General Inzovo, obl. Yambolska |
| 53 | 2812010 | ET ”Mladost-2-Yanko Yanev” | gr. Yambol,
  ul. ”Yambolen” 13 |
| 54 | BG 1012020 | ET ”Petar Mitov-Universal” | s. Gorna Grashtitsa
  obsht. Kyustendil |
| 55 | BG 1112016 | Mandra ”IPZHZ” | gr. Troyan
  ul. ”V.Levski” 281 |
| 56 | BG 1712042 | ET ”Madar” | s. Terter |
| 57 | BG 2612042 | ”Bulmilk” OOD | s. Konush
  obl. Haskovska |
| 58 | BG 0912011 | ET ”Alada-Mohamed Banashak” | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 59 | 1112026 | ”ABLAMILK” EOOD | gr. Lukovit,
  ul. ”Yordan Yovkov” 13 |
| 60 | 1312005 | ”Ravnogor” OOD | s. Ravnogor |
| 61 | 1712010 | ”Bulagrotreyd-chastna kompaniya” EOOD | s. Yuper
  Industrialen kvartal |
| 62 | 1712013 | ET ”Deniz” | s. Ezerche |
| 63 | 2012011 | ET ”Ivan Gardev 52” | gr. Kermen
  ul. ”Hadzhi Dimitar” 2 |
| 64 | 2012024 | ET ”Denyo Kalchev 53” | gr. Sliven
  ul. ”Samuilovsko shose” 17 |
| 65 | 2112015 | OOD ”Rozhen Milk” | s. Davidkovo, obsht. Banite |
| 66 | 2112026 | ET ”Vladimir Karamitev” | s. Varbina
  obsht. Madan |
| 67 | 2312007 | ET ”Agropromilk” | gr. Ihtiman, ul. ”P.Slaveikov” 19 |
| 68 | 2612038 | ”Bul Milk” EOOD | gr. Haskovo
  Sev. industr. zona |
| 69 | 2612049 | ET ”Todorovi-53” | gr. Topolovgrad ul. ”Bulgaria” 65 |
| 70 | BG 1812008 | ”Vesi” OOD | s. Novo selo |
| 71 | BG 2512003 | ”Si Vi Es” OOD | gr. Omurtag
  Promishlena zona |
| 72 | BG 2612034 | ET ”Eliksir-Petko Petev” | s. Gorski izvor |
| 73 | BG 1812003 | ”Sirma Prista” AD | gr. Ruse
  bul. ”3-ti mart” 51 |
| 74 | BG 2512001 | ”Mladost -2002” OOD | gr. Targovishte
  bul. ”29-ti yanuari” 7 |
| 75 | 0312002 | ET ”Mario” | gr. Suvorovo |
| 76 | 0712015 | ”Rosta” EOOD | s. M. Varshets |
| 77 | 0812030 | ”FAMA” AD | gr. Dobrich
  bul. ”Dobrudzha” 2 |
| 78 | 0912003 | ”Koveg-mlechni produkti” OOD | gr. Kardzhali
  Promishlena zona |
| 79 | 1412015 | ET ”Boycho Videnov – Elbokada 2000” | s. Stefanovo
  obsht. Radomir |
| 80 | 1712017 | ”Diva 02” OOD | gr. Isperih
  ul. ”An.Kanchev” |
| 81 | 1712019 | ET ”Ivaylo-Milena Stancheva” | gr. Isperih
  Parvi stopanski dvor |
| 82 | 1712037 | ET ”Ali Isliamov” | s. Yasenovets |
| 83 | 1712043 | ”Maxima milk” OOD | s. Samuil |
| 84 | 1812005 | ”DAV – Viktor Simonov” EOOD | gr. Vetovo
  ul. ”Han Kubrat” 52 |
| 85 | 2012010 | ”Saray” OOD | s. Mokren |
| 86 | 2012032 | ”Kiveks” OOD | s.Kovachite |
| 87 | 2012036 | ”Minchevi” OOD | s. Korten |
| 88 | 2212009 | ”Serdika -94” OOD | gr. Sofia
  kv. Zheleznitza |
| 89 | 2312028 | ET ”Sisi Lyubomir Semkov” | s. Anton |
| 90 | 2312033 | ”Balkan spetsial” OOD | s. Gorna Malina |
| 91 | 2312039 | EOOD ”Laktoni” | s. Ravno pole, obl. Sofiyska |
| 92 | 2412040 | ”Inikom” OOD | gr. Galabovo
  ul. ”G.S.Rakovski” 11 |
| 93 | 2512011 | ET ”Sevi 2000- Sevie Ibryamova” | s. Krepcha
  obsht. Opaka |
| 94 | 2612015 | ET ”Detelina 39” | s. Brod |
| 95 | 2812002 | ”Arachievi” OOD | s. Kirilovo,
  obl. Yambolska’ |
| 96 | BG 1612021 | ET ”Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov” | s. Briagovo
  obsht. Gulyantsi |
| 97 | BG 2012019 | ”Hemus-Milk komers” OOD | gr. Sliven
  Promishlena zona Zapad |
| 98 | 2012008 | ”Raftis” EOOD | s. Byala |
| 99 | 2112023 | ET ”Iliyan Isakov” | s. Trigrad
  obsht. Devin |
| 100 | 2312020 | ”MAH 2003” EOOD | gr. Etropole
  bul. ”Al. Stamboliyski” 21 |
| 101 | 2712005 | ”Nadezhda” OOD | s. Kliment |

Nro

Eläinlääkinnällinen hyväksymisnumero

Laitoksen nimi

Kaupunki/katu tai kylä/alue

1

BG 2412037

”Stelimeks” EOOD

s. Asen

2

0912015

”Anmar” OOD

s. Padina

obsht. Ardino

3

0912016

OOD ”Persenski”

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

4

1012014

ET ”Georgi Gushterov DR”

s. Yahinovo

5

1012018

”Evro miyt end milk” EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

6

1112004

”Matev-Mlekoprodukt” OOD

s. Goran

7

1112017

ET ”Rima-Rumen Borisov”

s. Vrabevo

8

1312023

”Inter-D” OOD

s. Kozarsko

9

1612049

”Alpina -Milk” EOOD

s. Zhelyazno

10

1612064

OOD ”Ikay”

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

11

2112008

MK ”Rodopa milk”

s. Smilyan

obsht. Smolyan

12

2412039

”Penchev” EOOD

gr. Chirpan

ul. ”Septemvriytsi” 58

13

2512021

”Keya-Komers-03” EOOD

s. Svetlen

14

0112014

ET ”Veles-Kostadin Velev”

gr. Razlog

ul. ”Golak” 14

15

2312041

”Danim-D.Stoyanov” EOOD

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

16

2712010

”Kamadzhiev-milk” EOOD

s. Kriva reka

obsht. N.Kozlevo

17

BG 1212029

SD ”Voynov i sie”

gr. Montana ul. ”N.Yo.Vaptsarov” 8

18

0712001

”Ben Invest” OOD

s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo

19

1512012

ET ”Ahmed Tatarla”

s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol

20

2212027

”Ekobalkan” OOD

gr. Sofia

bul ”Evropa” 138

21

2312030

ET ”Favorit- D.Grigorov”

s. Aldomirovtsi

22

2312031

ET ”Belite kamani”

s. Dragotintsi

23

BG 1512033

ET ”Voynov-Ventsislav Hristakiev”

s. Milkovitsa

obsht. Gulyantsi

24

BG 1512029

”Lavena” OOD

s. Dolni Dębnik obl. Pleven

25

BG 1612028

ET ”Slavka Todorova”

s. Trud

obsht. Maritsa

26

BG 1612051

ET ”Radev-Radko Radev”

s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv

27

BG 1612066

”Lakti ko” OOD

s. Bogdanitza

28

BG 2112029

ET ”Karamfil Kasakliev”

gr. Dospat

29

BG 0912004

”Rodopchanka” OOD

s. Byal izvor

obsht. Ardino

30

0112003

ET ”Vekir”

s. Godlevo

31

0112013

ET ”Ivan Kondev”

gr. Razlog

Stopanski dvor

32

0212037

”Megakomers” OOD

s. Lyulyakovo

obsht. Ruen

33

0512003

SD ”LAF-Velizarov i sie”

s. Dabravka

obsht. Belogradchik

34

0612035

OOD ”Nivego”

s. Chiren

35

0612041

ET ”Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova”

gr. Vratsa

ul. ”Ilinden” 3

36

0612042

ET ”Mlechen puls – 95 – Tsvetelina Tomova”

gr. Krivodol

ul. ”Vasil Levski”

37

1012008

”Kentavar” OOD

s. Konyavo

obsht. Kyustendil

38

1212022

”Milkkomm”

EOOD

gr. Lom ul. ”Al.Stamboliyski” 149

39

1212031

”ADL” OOD

s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi

40

1512006

”Mandra” OOD

s. Obnova

obsht. Levski

41

1512008

ET ”Petar Tonovski-Viola”

gr. Koynare

ul. ”Hr.Botev” 14

42

1512010

ET ”Militsa Lazarova-90”

gr. Slavyanovo,

ul. ”Asen Zlatarev” 2

43

1612024

SD ”Kostovi – EMK”

gr. Saedinenie

ul. ”L.Karavelov” 5

44

1612043

ET ”Dimitar Bikov”

s. Karnare

obsht. ”Sopot”

45

1712046

ET ”Stem-Tezdzhan Ali”

gr. Razgrad

ul. ”Knyaz Boris” 23

46

2012012

ET ”Olimp-P.Gurtsov”

gr. Sliven

m-t ”Matsulka”

47

2112003

”Milk- inzhenering” OOD

gr.Smolyan

ul. ”Chervena skala” 21

48

2112027

”Keri” OOD

s. Borino,

obsht. Borino

49

2312023

”Mogila” OOD

gr. Godech,

ul. ”Ruse” 4

50

2512018

”Biomak” EOOD

gr. Omurtag

ul. ”Rodopi” 2

51

2712013

”Ekselans” OOD

s. Osmar,

obsht. V. Preslav

52

2812018

ET ”Bulmilk-Nikolay Nikolov”

s. General Inzovo, obl. Yambolska

53

2812010

ET ”Mladost-2-Yanko Yanev”

gr. Yambol,

ul. ”Yambolen” 13

54

BG 1012020

ET ”Petar Mitov-Universal”

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

55

BG 1112016

Mandra ”IPZHZ”

gr. Troyan

ul. ”V.Levski” 281

56

BG 1712042

ET ”Madar”

s. Terter

57

BG 2612042

”Bulmilk” OOD

s. Konush

obl. Haskovska

58

BG 0912011

ET ”Alada-Mohamed Banashak”

s. Byal izvor

obsht. Ardino

59

1112026

”ABLAMILK” EOOD

gr. Lukovit,

ul. ”Yordan Yovkov” 13

60

1312005

”Ravnogor” OOD

s. Ravnogor

61

1712010

”Bulagrotreyd-chastna kompaniya” EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

62

1712013

ET ”Deniz”

s. Ezerche

63

2012011

ET ”Ivan Gardev 52”

gr. Kermen

ul. ”Hadzhi Dimitar” 2

64

2012024

ET ”Denyo Kalchev 53”

gr. Sliven

ul. ”Samuilovsko shose” 17

65

2112015

OOD ”Rozhen Milk”

s. Davidkovo, obsht. Banite

66

2112026

ET ”Vladimir Karamitev”

s. Varbina

obsht. Madan

67

2312007

ET ”Agropromilk”

gr. Ihtiman, ul. ”P.Slaveikov” 19

68

2612038

”Bul Milk” EOOD

gr. Haskovo

Sev. industr. zona

69

2612049

ET ”Todorovi-53”

gr. Topolovgrad ul. ”Bulgaria” 65

70

BG 1812008

”Vesi” OOD

s. Novo selo

71

BG 2512003

”Si Vi Es” OOD

gr. Omurtag

Promishlena zona

72

BG 2612034

ET ”Eliksir-Petko Petev”

s. Gorski izvor

73

BG 1812003

”Sirma Prista” AD

gr. Ruse

bul. ”3-ti mart” 51

74

BG 2512001

”Mladost -2002” OOD

gr. Targovishte

bul. ”29-ti yanuari” 7

75

0312002

ET ”Mario”

gr. Suvorovo

76

0712015

”Rosta” EOOD

s. M. Varshets

77

0812030

”FAMA” AD

gr. Dobrich

bul. ”Dobrudzha” 2

78

0912003

”Koveg-mlechni produkti” OOD

gr. Kardzhali

Promishlena zona

79

1412015

ET ”Boycho Videnov – Elbokada 2000”

s. Stefanovo

obsht. Radomir

80

1712017

”Diva 02” OOD

gr. Isperih

ul. ”An.Kanchev”

81

1712019

ET ”Ivaylo-Milena Stancheva”

gr. Isperih

Parvi stopanski dvor

82

1712037

ET ”Ali Isliamov”

s. Yasenovets

83

1712043

”Maxima milk” OOD

s. Samuil

84

1812005

”DAV – Viktor Simonov” EOOD

gr. Vetovo

ul. ”Han Kubrat” 52

85

2012010

”Saray” OOD

s. Mokren

86

2012032

”Kiveks” OOD

s.Kovachite

87

2012036

”Minchevi” OOD

s. Korten

88

2212009

”Serdika -94” OOD

gr. Sofia

kv. Zheleznitza

89

2312028

ET ”Sisi Lyubomir Semkov”

s. Anton

90

2312033

”Balkan spetsial” OOD

s. Gorna Malina

91

2312039

EOOD ”Laktoni”

s. Ravno pole, obl. Sofiyska

92

2412040

”Inikom” OOD

gr. Galabovo

ul. ”G.S.Rakovski” 11

93

2512011

ET ”Sevi 2000- Sevie Ibryamova”

s. Krepcha

obsht. Opaka

94

2612015

ET ”Detelina 39”

s. Brod

95

2812002

”Arachievi” OOD

s. Kirilovo,

obl. Yambolska’

96

BG 1612021

ET ”Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov”

s. Briagovo

obsht. Gulyantsi

97

BG 2012019

”Hemus-Milk komers” OOD

gr. Sliven

Promishlena zona Zapad

98

2012008

”Raftis” EOOD

s. Byala

99

2112023

ET ”Iliyan Isakov”

s. Trigrad

obsht. Devin

100

2312020

”MAH 2003” EOOD

gr. Etropole

bul. ”Al. Stamboliyski” 21

101

2712005

”Nadezhda” OOD

s. Kliment

---

Oikaisuja

| 31.5.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/48

---

Oikaistaan komission asetus (EU) N:o 258/2011, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 70, 17. maaliskuuta 2011
  )

Sivulla 23, johdanto-osan 164 kappaleen ensimmäisessä virkkeessä

korvataan:

”Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti kyseisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen [prosenttimäärä voidaan lisätä tapauksen mukaan], viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos.”

seuraavasti:

”Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti kyseisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos.”

Sivulla 26, liitteen I otsikossa

korvataan:

”Yhteistyössä toimineet kiinalaiset tuottajat, joita ei valittu otokseen ja joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua”

seuraavasti:

”Yhteistyössä toimineet kiinalaiset tuottajat, joita ei valittu otokseen tai joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua”.

Sivulla 27, liitteessä I, yrityksen nimessä kohdassa 33

korvataan:

”Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd”

seuraavasti:

”Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd”.

Sivulla 27, liitteessä I, yrityksen nimessä kohdassa 59

korvataan:

”Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd”

seuraavasti:

”Guangdong Ouya Ceramic Co. Ltd”.

Sivulla 28, liitteessä I, yrityksen nimessä kohdassa 82

korvataan:

”Louis Valentino Ceramic Co. Ltd”

seuraavasti:

”Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd”.

Sivulla 29, liitteessä I, yrityksen nimessä kohdassa 109

korvataan:

”ZhaoQing Zhongcheng Ceramic Co. Ltd”

seuraavasti:

”Zhaoqing Zhongheng Ceramic Co. Ltd”.

---

| 31.5.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 143/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 143/49

---

Oikaistaan neuvoston asetus (EU) N:o 57/2011, annettu 18 päivänä tammikuuta 2011, Euroopan unionin vesillä ja Euroopan unionin aluksiin tietyillä Euroopan unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2011

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 24, 27. tammikuuta 2011
  )

| 1. | Sivulla 21, liitteessä IA, Laji: Karjukalat – Caproidae, Alue: EU:n ja kansainvliset vedet alueilla VI, VII ja VIII (BOR/678), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

1.

Sivulla 21, liitteessä IA, Laji: Karjukalat – Caproidae, Alue: EU:n ja kansainvliset vedet alueilla VI, VII ja VIII (BOR/678), aluetta koskevassa kohdassa

korvataan:

”EU:n ja kansainvliset vedet alueilla VI, VII ja VIII (BOR/678)”

seuraavasti:

”EU:n ja kansainväliset vedet alueilla VI, VII ja VIII (BOR/678-)”.

| 2. | Sivulla 30, liitteessä IA, Laji: Lasikampelat – Lepidorhombus spp., Alue: VI; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (LEZ/561214), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

2.

Sivulla 30, liitteessä IA, Laji: Lasikampelat – Lepidorhombus spp., Alue: VI; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (LEZ/561214), aluetta koskevassa kohdassa

Lepidorhombus

korvataan:

”(LEZ/561214)”

seuraavasti:

”(LEZ/56-14)”.

| 3. | Sivulla 32, liitteessä IA, Laji: Merikrotti – Lophiidae, Alue: VI; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (ANF/561214), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

3.

Sivulla 32, liitteessä IA, Laji: Merikrotti – Lophiidae, Alue: VI; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (ANF/561214), aluetta koskevassa kohdassa

Lophiidae

korvataan:

”(ANF/561214)”

seuraavasti:

”(ANF/56-14)”.

| 4. | Sivulla 36, liitteessä IA, Laji: Valkoturska – Merlangius merlangus, Alue: VI; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (WHG/561214), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

4.

Sivulla 36, liitteessä IA, Laji: Valkoturska – Merlangius merlangus, Alue: VI; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (WHG/561214), aluetta koskevassa kohdassa

Merlangius merlangus

korvataan:

”(WHG/561214)”

seuraavasti:

”(WHG/56-14)”.

| 5. | Sivulla 40, liitteessä IA, Laji: Mustakitaturska – Micromesistius poutassou, Alue: Norjan vedet alueilla II ja IV (WHB/4AB-N.), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

5.

Sivulla 40, liitteessä IA, Laji: Mustakitaturska – Micromesistius poutassou, Alue: Norjan vedet alueilla II ja IV (WHB/4AB-N.), aluetta koskevassa kohdassa

Micromesistius poutassou

korvataan:

”(WHB/4AB-N.)”

seuraavasti:

”(WHB/24-N.)”.

| 6. | Sivulla 43, liitteessä IA, Laji: Molva – Molva molva, Alue: IIIa; EU:n vedet osa-alueilla 22-32 (LIN/3A/BCD), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

6.

Sivulla 43, liitteessä IA, Laji: Molva – Molva molva, Alue: IIIa; EU:n vedet osa-alueilla 22-32 (LIN/3A/BCD), aluetta koskevassa kohdassa

Molva molva

korvataan:

”EU:n vedet osa-alueilla 22-32”

seuraavasti:

”EU:n vedet alueella IIIbcd”.

| 7. | Sivulla 43, liitteessä IA, Laji: Molva – Molva molva, Alue: IIIa; EU:n vedet osa-alueilla 22-32 (LIN/3A/BCD), alaviitteessä 1 |
| --- | --- |

7.

Sivulla 43, liitteessä IA, Laji: Molva – Molva molva, Alue: IIIa; EU:n vedet osa-alueilla 22-32 (LIN/3A/BCD), alaviitteessä 1

Molva molva

korvataan:

| ”(1) | Kiintiöön saa pyytää ainoastaan alueella IIIa sekä osa-alueilla 22–32 sijaitsevilla EU:n vesillä.” |
| --- | --- |

”(1)

Kiintiöön saa pyytää ainoastaan alueella IIIa sekä osa-alueilla 22–32 sijaitsevilla EU:n vesillä.”

seuraavasti:

| ”(1) | Kiintiöön saa pyytää ainoastaan alueella IIIa ja IIIbcd sijaitsevilla EU:n vesillä.” |
| --- | --- |

”(1)

Kiintiöön saa pyytää ainoastaan alueella IIIa ja IIIbcd sijaitsevilla EU:n vesillä.”

| 8. | Sivulla 44, liitteessä IA, Laji: Molva – Molva molva, Alue: EU:n vedet alueella IV (LIN/04.), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

8.

Sivulla 44, liitteessä IA, Laji: Molva – Molva molva, Alue: EU:n vedet alueella IV (LIN/04.), aluetta koskevassa kohdassa

Molva molva

korvataan:

”(LIN/04.)”

seuraavasti:

”(LIN/04-C.)”.

| 9. | Sivulla 49, liitteessä IA, Laji: Punakampela – Pleuronectes platessa, Alue: VI; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (PLE/561214), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

9.

Sivulla 49, liitteessä IA, Laji: Punakampela – Pleuronectes platessa, Alue: VI; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (PLE/561214), aluetta koskevassa kohdassa

Pleuronectes platessa

korvataan:

”(PLE/561214)”

seuraavasti:

”(PLE/56-14)”.

| 10. | Sivulla 51, liitteessä IA, Laji: Lyyraturska – Pollachius pollachius, Alue: VI; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (POL/561214), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

10.

Sivulla 51, liitteessä IA, Laji: Lyyraturska – Pollachius pollachius, Alue: VI; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (POL/561214), aluetta koskevassa kohdassa

Pollachius pollachius

korvataan:

”(POL/561214)”

seuraavasti:

”(POL/56-14)”

| 11. | Sivulla 52, liitteessä IA, Laji: Seiti – Pollachius virens, Alue: VI; EU:n vedet alueilla IIa, IIIb ja IIIc sekä osa-alueilla 22–32 (POK/561214), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

11.

Sivulla 52, liitteessä IA, Laji: Seiti – Pollachius virens, Alue: VI; EU:n vedet alueilla IIa, IIIb ja IIIc sekä osa-alueilla 22–32 (POK/561214), aluetta koskevassa kohdassa

Pollachius virens

korvataan:

”(POK/561214)”

seuraavasti:

”(POK/56-14)”.

| 12. | Sivulla 54, liitteessä IA, Laji: Rauskut – Rajidae, Alue: EU:n vedet alueella IIIa (SRX/03-C.), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

12.

Sivulla 54, liitteessä IA, Laji: Rauskut – Rajidae, Alue: EU:n vedet alueella IIIa (SRX/03-C.), aluetta koskevassa kohdassa

Rajidae

korvataan:

”(SRX/03-C.)”

seuraavasti:

”(SRX/03A-C.)”.

| 13. | Sivulla 54, liitteessä IA, Laji: Rauskut – Rajidae, Alue: EU:n vedet alueella IIIa (SRX/03-C.), alaviitteessä 1 |
| --- | --- |

13.

Sivulla 54, liitteessä IA, Laji: Rauskut – Rajidae, Alue: EU:n vedet alueella IIIa (SRX/03-C.), alaviitteessä 1

Rajidae

korvataan:

| ”(1) | Marmorirauskun (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), okarauskun (Raja clavata) (RJC/03-C.), pilkkurauskun (Raja brachyura) (RJH/03-C.), pisterauskun (Raja montagui) (RJM/03-C.) ja kynsirauskun (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) saaliit ilmoitetaan erikseen.” |
| --- | --- |

”(1)

Marmorirauskun (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), okarauskun (Raja clavata) (RJC/03-C.), pilkkurauskun (Raja brachyura) (RJH/03-C.), pisterauskun (Raja montagui) (RJM/03-C.) ja kynsirauskun (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) saaliit ilmoitetaan erikseen.”

seuraavasti:

| ”(1) | Marmorirauskun (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), okarauskun (Raja clavata) (RJC/03A-C.), pilkkurauskun (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), pisterauskun (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ja kynsirauskun (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) saaliit ilmoitetaan erikseen.”. |
| --- | --- |

”(1)

Marmorirauskun (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), okarauskun (Raja clavata) (RJC/03A-C.), pilkkurauskun (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), pisterauskun (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ja kynsirauskun (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) saaliit ilmoitetaan erikseen.”.

| 14. | Sivulla 58, liitteessä IA, Laji: Makrilli – Scomber scombrus, Erityisedellytys, kohdassa EU ja Norjan vedet alueella IVa (MAC/*04A-C) 1.1.–15.2.2011 ja 1.9.–31.12.2011 |
| --- | --- |

14.

Sivulla 58, liitteessä IA, Laji: Makrilli – Scomber scombrus, Erityisedellytys, kohdassa EU ja Norjan vedet alueella IVa (MAC/*04A-C) 1.1.–15.2.2011 ja 1.9.–31.12.2011

Scomber scombrus

korvataan:

”(MAC/*04A-C)”

seuraavasti:

”(MAC/*4A-EN)”.

| 15. | Sivulla 59, liitteessä IA, Laji: Makrilli – Scomber scombrus, Alue: Norjan vedet alueella IIa ja IVa (MAC/24-N.), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

15.

Sivulla 59, liitteessä IA, Laji: Makrilli – Scomber scombrus, Alue: Norjan vedet alueella IIa ja IVa (MAC/24-N.), aluetta koskevassa kohdassa

Scomber scombrus

korvataan:

”(MAC/24-N.)”

seuraavasti:

”(MAC/2A4A-N)”.

| 16. | Sivulla 59, liitteessä IA, Laji: Makrilli – Scomber scombrus, Alue: Norjan vedet alueella IIa ja IVa (MAC/24-N.), alaviitteessä 1 |
| --- | --- |

16.

Sivulla 59, liitteessä IA, Laji: Makrilli – Scomber scombrus, Alue: Norjan vedet alueella IIa ja IVa (MAC/24-N.), alaviitteessä 1

Scomber scombrus

korvataan:

| ”(1) | Alueen IVa (MAC/*04.) ja alueen IIa (MAC/*02A-N.) kansainvälisten vesien saaliit ilmoitettava erikseen.” |
| --- | --- |

”(1)

Alueen IVa (MAC/*04.) ja alueen IIa (MAC/*02A-N.) kansainvälisten vesien saaliit ilmoitettava erikseen.”

seuraavasti:

| ”(1) | Alueen IVa (MAC/*4A.) ja alueen IIa (MAC/*2A.) saaliit ilmoitettava erikseen.”. |
| --- | --- |

”(1)

Alueen IVa (MAC/*4A.) ja alueen IIa (MAC/*2A.) saaliit ilmoitettava erikseen.”.

| 17. | Sivulla 60, liitteessä IA, Laji: Meriantura – Solea solea, Alue: EU:n vedet alueella II ja IV (SOL/24.), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

17.

Sivulla 60, liitteessä IA, Laji: Meriantura – Solea solea, Alue: EU:n vedet alueella II ja IV (SOL/24.), aluetta koskevassa kohdassa

Solea solea

korvataan:

”(SOL/24.)”

seuraavasti:

”(SOL/24-C.)”.

| 18. | Sivulla 60, liitteessä IA, Laji: Meriantura – Solea solea, Alue: VI; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (SOL/561214), aluetta koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

18.

Sivulla 60, liitteessä IA, Laji: Meriantura – Solea solea, Alue: VI; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV (SOL/561214), aluetta koskevassa kohdassa

Solea solea

korvataan:

”(SOL/561214)”

seuraavasti:

”(SOL/56-14)”.

| 19. | Sivulla 62, liitteessä IA, Laji: Merianturat – Solea solea, lajia koskevassa kohdassa |
| --- | --- |

19.

Sivulla 62, liitteessä IA, Laji: Merianturat – Solea solea, lajia koskevassa kohdassa

Solea solea

korvataan:

”Solea solea”

seuraavasti:

”Solea spp.”.

| 20. | Sivulla 66, liitteessä IA, Laji: Piikkimakrilli – Trachurus spp., Alue: IX (JAX/09.), |
| --- | --- |

20.

Sivulla 66, liitteessä IA, Laji: Piikkimakrilli – Trachurus spp., Alue: IX (JAX/09.),

Trachurus

korvataan:

| ”Portugali | 390 (1) (2)” |
| --- | --- |

”Portugali

390 (1) (2)”

seuraavasti:

| ”Portugali | 21 931 (1) (2)”. |
| --- | --- |

”Portugali

21 931 (1) (2)”.

| 21. | Sivulla 92, liitteessä IE, Laji: Etelän krilli – Euphausia superba, Alue: FAO 48 (KRI/F48.), Erityisedellytykset-kohdassa |
| --- | --- |

21.

Sivulla 92, liitteessä IE, Laji: Etelän krilli – Euphausia superba, Alue: FAO 48 (KRI/F48.), Erityisedellytykset-kohdassa

korvataan:

| ”Alue 48.1 (KRI/F48.1) | 155 000 |
| --- | --- |
| Alue 48.2 (KRI/F48.2) | 279 000 |
| Alue 48.3 (KRI/F48.3) | 279 000 |
| Alue 48.4 (KRI/F48.4) | 93 000” |

”Alue 48.1 (KRI/F48.1)

155 000

Alue 48.2 (KRI/F48.2)

279 000

Alue 48.3 (KRI/F48.3)

279 000

Alue 48.4 (KRI/F48.4)

93 000”

seuraavasti:

| ”Alue 48.1 (KRI/*F481.) | 155 000 |
| --- | --- |
| Alue 48.2 (KRI/*F482.) | 279 000 |
| Alue 48.3 (KRI/*F483.) | 279 000 |
| Alue 48.4 (KRI/*F484.) | 93 000”. |

”Alue 48.1 (KRI/*F481.)

155 000

Alue 48.2 (KRI/*F482.)

279 000

Alue 48.3 (KRI/*F483.)

279 000

Alue 48.4 (KRI/*F484.)

93 000”.

---