# Europos Sąjungos L 149/2011

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2011.149.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 149 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. birželio 8d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2011.149.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 149

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. birželio 8d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2011 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 550/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomi tam tikri tarptautinių kreditų, gautų vykdant su pramoninėmis dujomis susijusius projektus, naudojimo apribojimai (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2011 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 551/2011, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti melsvąsias molvas Vb, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse | 4 |
| | * | 2011 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 552/2011, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti juodąsias kalavijas V, VI, VII ir XII zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse | 6 |
| | | 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 553/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 8 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2011 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas 2011/332/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje | 10 |
| | | 2011/333/ES |
| | * | 2011 m. birželio 7 d. Komisijos sprendimas dėl ekologinių kriterijų, kuriais remiantis kopijuojamajam ir rašomajam popieriui suteikiamas ES ekologinis ženklas, nustatymo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3751)

   (
  1
  ) | 12 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2011 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 550/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomi tam tikri tarptautinių kreditų, gautų vykdant su pramoninėmis dujomis susijusius projektus, naudojimo apribojimai (
  1
  )

1

1

*

2011 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 551/2011, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti melsvąsias molvas Vb, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse

4

*

2011 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 552/2011, kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti juodąsias kalavijas V, VI, VII ir XII zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse

6

2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 553/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

8

SPRENDIMAI

*

2011 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas 2011/332/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje

10

2011/333/ES

*

2011 m. birželio 7 d. Komisijos sprendimas dėl ekologinių kriterijų, kuriais remiantis kopijuojamajam ir rašomajam popieriui suteikiamas ES ekologinis ženklas, nustatymo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3751)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3751)

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 8.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 149/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 550/2011

2011 m. birželio 7 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomi tam tikri tarptautinių kreditų, gautų vykdant su pramoninėmis dujomis susijusius projektus, naudojimo apribojimai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB (1), ypač į jos 11a straipsnio 9 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagrindinis Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK), patvirtintos 1993 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimu 94/69/EB dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos sudarymo (2), tikslas – siekti tokios stabilios šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijos atmosferoje, kad būtų išvengta pavojingo žmogaus kišimosi į klimato sistemą. Norint pasiekti šį tikslą, reikia, kad bendra metinė vidutinė žemės paviršiaus temperatūra pasaulyje nepadidėtų daugiau kaip 2 °C, palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu, – tai patvirtinta 2010 m. gruodžio mėn. vykusioje Kankuno klimato kaitos konferencijoje ir Kopenhagos susitarime. Iš naujos Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK) pateiktos vertinimo ataskaitos matyti, kad šį tikslą bus galima pasiekti tik tuomet, jei bendras šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekis nustos didėti ne vėliau kaip 2020 m. Taigi visos labiausiai teršiančios šalys turi dėti daugiau pastangų pasaulio mastu. |
| --- | --- |

(1)

Pagrindinis Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK), patvirtintos 1993 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimu 94/69/EB dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos sudarymo (2), tikslas – siekti tokios stabilios šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijos atmosferoje, kad būtų išvengta pavojingo žmogaus kišimosi į klimato sistemą. Norint pasiekti šį tikslą, reikia, kad bendra metinė vidutinė žemės paviršiaus temperatūra pasaulyje nepadidėtų daugiau kaip 2 °C, palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu, – tai patvirtinta 2010 m. gruodžio mėn. vykusioje Kankuno klimato kaitos konferencijoje ir Kopenhagos susitarime. Iš naujos Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK) pateiktos vertinimo ataskaitos matyti, kad šį tikslą bus galima pasiekti tik tuomet, jei bendras šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekis nustos didėti ne vėliau kaip 2020 m. Taigi visos labiausiai teršiančios šalys turi dėti daugiau pastangų pasaulio mastu.

| (2) | Ar įveiksime šį išbandymą, labiausiai priklausys nuo anglies dioksido rinkų. Dėl jų savo tikslus pasieksime mažesnėmis sąnaudomis ir paskatinsime platesnio užmojo projektus. Be to, anglies dioksido rinkos gali padėti veiksmingai perkelti lėšas į besivystančias šalis ir įgyvendinti Kopenhagoje pasiektą susitarimą sudaryti tarptautinį 100 mlrd. JAV dolerių finansinį paketą. Tam reikės iš esmės patobulinti esamus mechanizmus ir įgyvendinti Švarios plėtros mechanizmo reformą, kad būtų labiau naudojamasi standartizuotomis pamatinėmis vertėmis ir kuriama daugiau naujų rinkos mechanizmų. |
| --- | --- |

(2)

Ar įveiksime šį išbandymą, labiausiai priklausys nuo anglies dioksido rinkų. Dėl jų savo tikslus pasieksime mažesnėmis sąnaudomis ir paskatinsime platesnio užmojo projektus. Be to, anglies dioksido rinkos gali padėti veiksmingai perkelti lėšas į besivystančias šalis ir įgyvendinti Kopenhagoje pasiektą susitarimą sudaryti tarptautinį 100 mlrd. JAV dolerių finansinį paketą. Tam reikės iš esmės patobulinti esamus mechanizmus ir įgyvendinti Švarios plėtros mechanizmo reformą, kad būtų labiau naudojamasi standartizuotomis pamatinėmis vertėmis ir kuriama daugiau naujų rinkos mechanizmų.

| (3) | Kioto protokole, patvirtintame 2002 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimu 2002/358/EB dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo patvirtinimo Europos bendrijos vardu ir bendro jame numatytų įsipareigojimų vykdymo (3), 39 protokolo šalims nustatyti 2008–2012 m. išmetamųjų teršalų mažinimo tikslai ir numatyti du mechanizmai, kuriuos taikant galima gauti tarptautinių kreditų, kuriais protokolo šalys gali kompensuoti išmetamųjų teršalų kiekį. Taikant Bendro įgyvendinimo (BĮ) mechanizmą galima gauti išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų (TMV, angl. ERU), o taikant Švarios plėtros mechanizmą (ŠPM) – patvirtintų išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų (PTMV, angl. CER). |
| --- | --- |

(3)

Kioto protokole, patvirtintame 2002 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimu 2002/358/EB dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo patvirtinimo Europos bendrijos vardu ir bendro jame numatytų įsipareigojimų vykdymo (3), 39 protokolo šalims nustatyti 2008–2012 m. išmetamųjų teršalų mažinimo tikslai ir numatyti du mechanizmai, kuriuos taikant galima gauti tarptautinių kreditų, kuriais protokolo šalys gali kompensuoti išmetamųjų teršalų kiekį. Taikant Bendro įgyvendinimo (BĮ) mechanizmą galima gauti išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų (TMV, angl. ERU), o taikant Švarios plėtros mechanizmą (ŠPM) – patvirtintų išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų (PTMV, angl. CER).

| (4) | BĮ ir ŠPM yra vadinamieji visiško kompensavimo mechanizmai, kuriuos taikant viena tona sumažinus šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekį vienoje vietoje, įgyjama teisė išmesti vieną toną šiltnamio efektą sukeliančių dujų kitoje vietoje. Taikant tokias sistemas iš esmės galima sumažinti visuotinio išmetamųjų teršalų mažinimo išlaidas, nes veiksmų galima imtis tose šalyse, kuriose tai labiausiai apsimoka, tačiau nėra prisidedama prie išmetamųjų teršalų mažinimo pastangų, kurių reikia norint pasiekti 2 °C tikslą. |
| --- | --- |

(4)

BĮ ir ŠPM yra vadinamieji visiško kompensavimo mechanizmai, kuriuos taikant viena tona sumažinus šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekį vienoje vietoje, įgyjama teisė išmesti vieną toną šiltnamio efektą sukeliančių dujų kitoje vietoje. Taikant tokias sistemas iš esmės galima sumažinti visuotinio išmetamųjų teršalų mažinimo išlaidas, nes veiksmų galima imtis tose šalyse, kuriose tai labiausiai apsimoka, tačiau nėra prisidedama prie išmetamųjų teršalų mažinimo pastangų, kurių reikia norint pasiekti 2 °C tikslą.

| (5) | Kad klimatas pasaulyje neatšiltų 2 °C, Sąjunga laikosi pozicijos, kad pramoninės šalys turi laikytis įsipareigojimų, o besivystančios šalys, visų pirma labiausiai pažengusios, turi prisidėti atitinkamais klimato kaitos padarinių švelninimo veiksmais. Kartu reikėtų palaipsniui kurti tokią plačią tarptautinę anglies dioksido rinką, kuri padėtų veiksmingai pasauliniu mastu mažinti bendrą išmetamųjų teršalų kiekį ir kurioje tarptautinių kreditų galima gauti net ir neįvykdžius išmetamųjų teršalų mažinimo normos, mažesnės už prognozuojamą išmetamųjų teršalų kiekį, jei netaikomos išmetamųjų teršalų mažinimo priemonės. Taigi reikia, kad besivystančios šalys imtųsi atitinkamų klimato kaitos padarinių švelninimo veiksmų. Reikėtų labiau skatinti mažiausiai išsivysčiusias šalis taikyti ŠPM, o labiau pažengusios besivystančios šalys turėtų palaipsniui pradėti taikyti sektorinius rinkos mechanizmus ir galiausiai didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir prekybos sistemas (angl. cap-and-trade systems) (4). |
| --- | --- |

(5)

Kad klimatas pasaulyje neatšiltų 2 °C, Sąjunga laikosi pozicijos, kad pramoninės šalys turi laikytis įsipareigojimų, o besivystančios šalys, visų pirma labiausiai pažengusios, turi prisidėti atitinkamais klimato kaitos padarinių švelninimo veiksmais. Kartu reikėtų palaipsniui kurti tokią plačią tarptautinę anglies dioksido rinką, kuri padėtų veiksmingai pasauliniu mastu mažinti bendrą išmetamųjų teršalų kiekį ir kurioje tarptautinių kreditų galima gauti net ir neįvykdžius išmetamųjų teršalų mažinimo normos, mažesnės už prognozuojamą išmetamųjų teršalų kiekį, jei netaikomos išmetamųjų teršalų mažinimo priemonės. Taigi reikia, kad besivystančios šalys imtųsi atitinkamų klimato kaitos padarinių švelninimo veiksmų. Reikėtų labiau skatinti mažiausiai išsivysčiusias šalis taikyti ŠPM, o labiau pažengusios besivystančios šalys turėtų palaipsniui pradėti taikyti sektorinius rinkos mechanizmus ir galiausiai didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir prekybos sistemas (angl. cap-and-trade systems) (4).

| (6) | BĮ ir ŠPM mechanizmų taikymas yra savanoriškas; tai pasakytina ir apie sprendimus leisti naudotis kreditais įgyvendinant išmetamųjų teršalų prekybos sistemas. Todėl reikia skirti kreditus, kuriuos galima gauti taikant minėtus mechanizmus, nuo kreditų, kuriais Kioto protokolo šalys galėjo nuspręsti leisti naudotis pagal savo nacionalinius teisės aktus. Tuo tikslu Direktyvoje 2003/87/EB jau panaikinta galimybė naudotis nustatytosios normos vienetais, o Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/101/EB (5) leidžiama naudotis tam tikrais pagal BĮ ir ŠPM gautais kreditais, ir nustatyti suderinti tarptautinių kreditų, gautų vykdant branduolinius, žemės naudojimo ir miškininkystės projektus, naudojimo apribojimai; joje taip pat numatyta, kad valstybės narės gali leisti veiklos vykdytojams naudotis tam tikru kitų rūšių tarptautinių kreditų kiekiu. Direktyvoje 2003/87/EB numatyta, kad reikia priimti suderintas įgyvendinimo nuostatas dėl naudojimosi tarptautiniais kreditais apribojimų. |
| --- | --- |

(6)

BĮ ir ŠPM mechanizmų taikymas yra savanoriškas; tai pasakytina ir apie sprendimus leisti naudotis kreditais įgyvendinant išmetamųjų teršalų prekybos sistemas. Todėl reikia skirti kreditus, kuriuos galima gauti taikant minėtus mechanizmus, nuo kreditų, kuriais Kioto protokolo šalys galėjo nuspręsti leisti naudotis pagal savo nacionalinius teisės aktus. Tuo tikslu Direktyvoje 2003/87/EB jau panaikinta galimybė naudotis nustatytosios normos vienetais, o Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/101/EB (5) leidžiama naudotis tam tikrais pagal BĮ ir ŠPM gautais kreditais, ir nustatyti suderinti tarptautinių kreditų, gautų vykdant branduolinius, žemės naudojimo ir miškininkystės projektus, naudojimo apribojimai; joje taip pat numatyta, kad valstybės narės gali leisti veiklos vykdytojams naudotis tam tikru kitų rūšių tarptautinių kreditų kiekiu. Direktyvoje 2003/87/EB numatyta, kad reikia priimti suderintas įgyvendinimo nuostatas dėl naudojimosi tarptautiniais kreditais apribojimų.

| (7) | Reikėtų nustatyti tarptautinių kreditų, gautų vykdant su trifluormetanu (HFC-23) ir azoto suboksidu (N2O), išsiskiriančiu gaminant adipo rūgštį, susijusius projektus (toliau – pramoninių dujų projektai), naudojimo apribojimus. Tai atitinka 2009 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose besivystančios šalys, ypač labiau pažengusios, raginamos imtis atitinkamų klimato kaitos padarinių švelninimo veiksmų. Didžioji dauguma pramoninių dujų projektų vykdomi labiau pažengusiose besivystančiose šalyse, kurios yra pakankamai pajėgios pačios finansuoti šį nebrangų išmetamųjų teršalų mažinimą, ir jam finansuoti turėtų pakakti pajamų, gautų iš praeityje įvykdytų tokių projektų. Pradėjus taikyti vykdant pramoninių dujų projektus gautų kreditų naudojimo apribojimus, ypač jei po to tarptautiniu lygmeniu bus priimti atitinkami sprendimai, turėtų geografiniu požiūriu tolygiau pasiskirstyti Kioto protokole nustatytų mechanizmų nauda. |
| --- | --- |

(7)

Reikėtų nustatyti tarptautinių kreditų, gautų vykdant su trifluormetanu (HFC-23) ir azoto suboksidu (N2O), išsiskiriančiu gaminant adipo rūgštį, susijusius projektus (toliau – pramoninių dujų projektai), naudojimo apribojimus. Tai atitinka 2009 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose besivystančios šalys, ypač labiau pažengusios, raginamos imtis atitinkamų klimato kaitos padarinių švelninimo veiksmų. Didžioji dauguma pramoninių dujų projektų vykdomi labiau pažengusiose besivystančiose šalyse, kurios yra pakankamai pajėgios pačios finansuoti šį nebrangų išmetamųjų teršalų mažinimą, ir jam finansuoti turėtų pakakti pajamų, gautų iš praeityje įvykdytų tokių projektų. Pradėjus taikyti vykdant pramoninių dujų projektus gautų kreditų naudojimo apribojimus, ypač jei po to tarptautiniu lygmeniu bus priimti atitinkami sprendimai, turėtų geografiniu požiūriu tolygiau pasiskirstyti Kioto protokole nustatytų mechanizmų nauda.

| (8) | Pramoninių dujų projektų poveikis aplinkai kelia nerimą. Labai didelis HFC-23 naikinimo pelningumas toliau skatina gaminti chlordiflormetaną (HCFC-22) – labai ozono sluoksnį ardančią šiltnamio efektą sukeliančią medžiagą – ir registruotose įmonėse naudoti didžiausią pagal projekto įgyvendinimo veiklos metodiką leistiną jo kiekį. Todėl gali būti, kad HCFC-22 pagaminama daugiau, nei būtų pagaminama nevykdant tokių projektų. Taip trukdoma įgyvendinti Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų 2007 m. Monrealio pataisą dėl HCFC gamybos ir naudojimo (6), kuria nustatomas spartesnis laipsniškas HCFC-22 naudojimo ne pramonės žaliavoms nutraukimas. Tai taip pat nesuderinama ir su laipsnišku HCFC-22 gamybos nutraukimu, kurį valstybės narės finansuoja pagal Monrealio protokolą mokėdamos įnašus į daugiašalį fondą. Dėl tokio didelio pelningumo iškraipomos ekonominės paskatos ir konkurencija, o Sąjungoje įsisteigę adipo rūgšties gamintojai savo gamybą perleidžia trečiosiose šalyse registruotiems gamintojams. Tai, kad Kioto protokole nustatytus mechanizmus taikantiems adipo rūgšties gamintojams suteikiamos palankesnės sąlygos nei pradėsiantiems Sąjungos sistemą taikyti nuo 2013 m., padidins riziką, kad dar daugiau gamintojų perkels savo gamybą ir todėl padidės bendras išmetamųjų teršalų kiekis. Siekiant, kad ekonominės paskatos ir konkurencija būtų mažiau iškraipomos ir būtų išvengta šiltnamio efektą sukeliančių dujų nutekėjimo, šių tarptautinių kreditų naudojimo apribojimai yra pateisinami. |
| --- | --- |

(8)

Pramoninių dujų projektų poveikis aplinkai kelia nerimą. Labai didelis HFC-23 naikinimo pelningumas toliau skatina gaminti chlordiflormetaną (HCFC-22) – labai ozono sluoksnį ardančią šiltnamio efektą sukeliančią medžiagą – ir registruotose įmonėse naudoti didžiausią pagal projekto įgyvendinimo veiklos metodiką leistiną jo kiekį. Todėl gali būti, kad HCFC-22 pagaminama daugiau, nei būtų pagaminama nevykdant tokių projektų. Taip trukdoma įgyvendinti Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų 2007 m. Monrealio pataisą dėl HCFC gamybos ir naudojimo (6), kuria nustatomas spartesnis laipsniškas HCFC-22 naudojimo ne pramonės žaliavoms nutraukimas. Tai taip pat nesuderinama ir su laipsnišku HCFC-22 gamybos nutraukimu, kurį valstybės narės finansuoja pagal Monrealio protokolą mokėdamos įnašus į daugiašalį fondą. Dėl tokio didelio pelningumo iškraipomos ekonominės paskatos ir konkurencija, o Sąjungoje įsisteigę adipo rūgšties gamintojai savo gamybą perleidžia trečiosiose šalyse registruotiems gamintojams. Tai, kad Kioto protokole nustatytus mechanizmus taikantiems adipo rūgšties gamintojams suteikiamos palankesnės sąlygos nei pradėsiantiems Sąjungos sistemą taikyti nuo 2013 m., padidins riziką, kad dar daugiau gamintojų perkels savo gamybą ir todėl padidės bendras išmetamųjų teršalų kiekis. Siekiant, kad ekonominės paskatos ir konkurencija būtų mažiau iškraipomos ir būtų išvengta šiltnamio efektą sukeliančių dujų nutekėjimo, šių tarptautinių kreditų naudojimo apribojimai yra pateisinami.

| (9) | Naudojantis tarptautiniais kreditais, gautais vykdant pramoninių dujų projektus, neprisidedama prie technologijų perdavimo arba prie būtino ilgalaikio energijos sistemų transformavimo besivystančiose šalyse. Kai šių išmetamųjų pramoninių dujų mažinama taikant BĮ arba ŠPM, nėra prisidedama prie veiksmingiausio bendro išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, nes didelis pelnas, kurį gauna projektų vykdytojai, nėra skiriamas išmetamiesiems teršalams mažinti. |
| --- | --- |

(9)

Naudojantis tarptautiniais kreditais, gautais vykdant pramoninių dujų projektus, neprisidedama prie technologijų perdavimo arba prie būtino ilgalaikio energijos sistemų transformavimo besivystančiose šalyse. Kai šių išmetamųjų pramoninių dujų mažinama taikant BĮ arba ŠPM, nėra prisidedama prie veiksmingiausio bendro išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, nes didelis pelnas, kurį gauna projektų vykdytojai, nėra skiriamas išmetamiesiems teršalams mažinti.

| (10) | Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnio 9 dalyje numatytas visiškas specialiųjų kreditų naudojimo apribojimas. Tokį apribojimą tikslinga taikyti pramoninių dujų projektams. Visiškai apribojus tokių kreditų naudojimą labiausiai įmanoma išvengti nepageidaujamo tokių kreditų poveikio konkurencijai ir aplinkai, pagerinti bendro išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo rentabilumą ir anglies dioksido rinkos aplinkosauginį veiksmingumą skatinant investuoti į mažo anglies kiekio technologijas. |
| --- | --- |

(10)

Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnio 9 dalyje numatytas visiškas specialiųjų kreditų naudojimo apribojimas. Tokį apribojimą tikslinga taikyti pramoninių dujų projektams. Visiškai apribojus tokių kreditų naudojimą labiausiai įmanoma išvengti nepageidaujamo tokių kreditų poveikio konkurencijai ir aplinkai, pagerinti bendro išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo rentabilumą ir anglies dioksido rinkos aplinkosauginį veiksmingumą skatinant investuoti į mažo anglies kiekio technologijas.

| (11) | Pagal Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnio 9 dalį šiame reglamente numatytos priemonės turėtų būti taikomos nuo 2013 m. sausio 1 d., o pagal tą straipsnį ši data yra praėjus šešiems mėnesiams, bet nepraėjus trejiems metams nuo reglamento priėmimo datos. Šios priemonės neturi poveikio kreditų, gautų vykdant pramoninių dujų projektus, naudojimui siekiant laikytis atitikties užtikrinimo įpareigojimų 2012 m. |
| --- | --- |

(11)

Pagal Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnio 9 dalį šiame reglamente numatytos priemonės turėtų būti taikomos nuo 2013 m. sausio 1 d., o pagal tą straipsnį ši data yra praėjus šešiems mėnesiams, bet nepraėjus trejiems metams nuo reglamento priėmimo datos. Šios priemonės neturi poveikio kreditų, gautų vykdant pramoninių dujų projektus, naudojimui siekiant laikytis atitikties užtikrinimo įpareigojimų 2012 m.

| (12) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2013 m. sausio 1 d. draudžiama naudotis tarptautiniais kreditais, gautais vykdant su trifluormetano (HFC-23) ir azoto suboksido (N2O), išsiskiriančio gaminant adipo rūgštį, naikinimu susijusius projektus, įgyvendinant Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnį, išskyrus atvejus, kai išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti iki 2013 m. skirti kreditai, gauti vykdant tos rūšies projektus, naudojami iš įrenginių, kuriems taikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, 2012 m. išmestų teršalų kiekiui kompensuoti (tuos kreditus leidžiama naudoti iki 2013 m. balandžio 30 d. imtinai).

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

1

(2)  OL L 33, 1994 2 7, p. 11.

2

(3)  OL L 130, 2002 5 15, p. 1.

3

(4)  Pasirengimo 16-ajai JTBKKK šalių konferencijai Kankune (2010 m. lapkričio 29 d.–gruodžio 10 d.) Tarybos išvados, priimtos 2010 m. spalio 14 d. Liuksemburge vykusiame 3036-ajame Aplinkos tarybos posėdyje, ir Tarybos išvados dėl ES pozicijos 2009 m. gruodžio 7–18 d. Kopenhagos klimato kaitos konferencijoje, priimtos 2009 m. spalio 21 d. Liuksemburge vykusiame 2968-ajame Aplinkos tarybos posėdyje ir patvirtintos 2009 m. spalio 29–30 d. priimtose Briuselio Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvadose.

4

(5)  OL L 338, 2004 11 13, p. 18.

5

(6)  Monrealio protokolas dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų, pataisytas ir iš dalies pakeistas 2007 m. rugsėjo 17–21 d. vykusiame 19-ajame Monrealio protokolo šalių posėdyje.

6

---

| 8.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 149/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 149/4

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 551/2011

2011 m. gegužės 31 d.

kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti melsvąsias molvas Vb, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2011 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 57/2011, kuriuo 2011 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams (2), nustatomos kvotos 2011 metams. |
| --- | --- |

(1)

2011 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 57/2011, kuriuo 2011 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams (2), nustatomos kvotos 2011 metams.

| (2) | Remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2011 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2011 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2011 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma draudžiama po nurodytos dienos laikyti laivuose, perkelti, perkrauti arba iškrauti tų laivų sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 31 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Lowri EVANS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinė direktorė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  OL L 24, 2011 1 27, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 9/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | VOKIETIJA |
| Ištekliai | BLI/5B67- |
| Rūšis | Melsvoji molva (Molva dypterygia) |
| Zona | Vb, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys |
| Data | 2011 4 21 |

Nr.

9/T&Q

Valstybė narė

VOKIETIJA

Ištekliai

BLI/5B67-

Rūšis

Melsvoji molva (Molva dypterygia)

Zona

Vb, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys

Data

2011 4 21

---

| 8.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 149/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 149/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 552/2011

2011 m. birželio 1 d.

kuriuo uždraudžiama su Vokietijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti juodąsias kalavijas V, VI, VII ir XII zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2010 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1225/2010, kuriuo nustatomos ES laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2011 m. ir 2012 m. (2), nustatomos kvotos 2011 metams. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1225/2010, kuriuo nustatomos ES laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2011 m. ir 2012 m. (2), nustatomos kvotos 2011 metams.

| (2) | Remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2011 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2011 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2011 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma draudžiama po nurodytos dienos laikyti laivuose, perkelti, perkrauti arba iškrauti tų laivų sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 1 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Lowri EVANS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinė direktorė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  OL L 336, 2010 12 21, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 10/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Ištekliai | BSF/56712- |
| Rūšis | Juodoji kalavija (Aphanopus carbo) |
| Zona | V, VI, VII ir XII zonų ES ir tarptautiniai vandenys |
| Data | 2011 4 21 |

Nr.

10/T&Q

Valstybė narė

Vokietija

Ištekliai

BSF/56712-

Rūšis

Juodoji kalavija (Aphanopus carbo)

Zona

V, VI, VII ir XII zonų ES ir tarptautiniai vandenys

Data

2011 4 21

---

| 8.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 149/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 149/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 553/2011

2011 m. birželio 7 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. birželio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 7 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | TR | 110,0 |
| ZZ | 110,0 |
| 0707 00 05 | TR | 125,5 |
| ZZ | 125,5 |
| 0709 90 70 | TR | 118,7 |
| ZZ | 118,7 |
| 0709 90 80 | EC | 18,6 |
| ZZ | 18,6 |
| 0805 50 10 | AR | 78,9 |
| BR | 36,6 |
| TR | 63,4 |
| ZA | 79,4 |
| ZZ | 64,6 |
| 0808 10 80 | AR | 88,9 |
| BR | 75,9 |
| CA | 142,4 |
| CL | 88,5 |
| CN | 91,2 |
| NZ | 116,0 |
| US | 92,5 |
| UY | 50,2 |
| ZA | 95,4 |
| ZZ | 93,4 |
| 0809 10 00 | TR | 214,0 |
| ZZ | 214,0 |
| 0809 20 95 | TR | 392,6 |
| XS | 175,4 |
| ZZ | 284,0 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

TR

110,0

ZZ

110,0

0707 00 05

TR

125,5

ZZ

125,5

0709 90 70

TR

118,7

ZZ

118,7

0709 90 80

EC

18,6

ZZ

18,6

0805 50 10

AR

78,9

BR

36,6

TR

63,4

ZA

79,4

ZZ

64,6

0808 10 80

AR

88,9

BR

75,9

CA

142,4

CL

88,5

CN

91,2

NZ

116,0

US

92,5

UY

50,2

ZA

95,4

ZZ

93,4

0809 10 00

TR

214,0

ZZ

214,0

0809 20 95

TR

392,6

XS

175,4

ZZ

284,0

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 8.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 149/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 149/10

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2011/332/BUSP

2011 m. birželio 7 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2011 m. vasario 28 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje (1). |
| --- | --- |

(1)

2011 m. vasario 28 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/137/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje (1).

| (2) | Sprendimą 2011/137/BUSP reikėtų iš dalies pakeisti siekiant atsižvelgti į specialią tvarką dėl ribojamųjų priemonių, taikomų uostų administracijoms. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimą 2011/137/BUSP reikėtų iš dalies pakeisti siekiant atsižvelgti į specialią tvarką dėl ribojamųjų priemonių, taikomų uostų administracijoms.

| (3) | Atsižvelgiant į padėties Libijoje sunkumą, į Sprendimo 2011/137/BUSP IV priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą reikėtų įtraukti papildomų subjektų, |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į padėties Libijoje sunkumą, į Sprendimo 2011/137/BUSP IV priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą reikėtų įtraukti papildomų subjektų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2011/137/BUSP 6 straipsnis papildomas šia dalimi:

„2a   Draudimas 1 dalies b punkte nurodytiems asmenims ar subjektams leisti naudotis lėšomis, finansiniu turtu ar ekonominiais ištekliais, kiek jis yra taikomas uostų administracijoms, nekliudo iki 2011 m. liepos 15 d. vykdyti sutarčių, sudarytų iki šio sprendimo įsigaliojimo dienos, išskyrus sutartis dėl naftos, dujų ir perdirbtų produktų.“

2 straipsnis

Šio sprendimo priede išvardyti subjektai įtraukiami į Sprendimo 2011/137/BUSP IV priede pateiktą sąrašą.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

MARTONYI J.

---

(1)  OL L 58, 2011 3 3, p. 53.

1

---

PRIEDAS

2 straipsnyje nurodyti subjektai

| | Pavadinimas | Identifikavimo informacija | Įtraukimo į sąrašą priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tripolio uosto administracija | Uosto administracija: Socialist Ports Company (Socialistinių uostų bendrovė) (Tripolio uoste vykdomos veiklos atžvilgiu)
  Tel.: +218 21 43946 | Kontroliuojama M. Qadhafi režimo | 7.06.2011 |
| 2. | Al Khoms uosto administracija | Uosto administracija: Socialist Ports Company (Socialistinių uostų bendrovė) (Al Khoms uoste vykdomos veiklos atžvilgiu)
  Tel.: +218 21 43946 | Kontroliuojama M. Qadhafi režimo | 7.06.2011 |
| 3. | Brega uosto administracija | | Kontroliuojama M. Qadhafi režimo | 7.06.2011 |
| 4. | Ras Lanuf uosto administracija | Uosto administracija Veba Oil Operations BV |
| Adresas: PO Box 690 |
| Tripolis, Libija |
| Tel.: +218 21 333 0081 |

Pavadinimas

Identifikavimo informacija

Įtraukimo į sąrašą priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

1.

Tripolio uosto administracija

Uosto administracija: Socialist Ports Company (Socialistinių uostų bendrovė) (Tripolio uoste vykdomos veiklos atžvilgiu)

Tel.: +218 21 43946

Kontroliuojama M. Qadhafi režimo

7.06.2011

2.

Al Khoms uosto administracija

Uosto administracija: Socialist Ports Company (Socialistinių uostų bendrovė) (Al Khoms uoste vykdomos veiklos atžvilgiu)

Tel.: +218 21 43946

Kontroliuojama M. Qadhafi režimo

7.06.2011

3.

Brega uosto administracija

Kontroliuojama M. Qadhafi režimo

7.06.2011

4.

Ras Lanuf uosto administracija

Uosto administracija Veba Oil Operations BV

Adresas: PO Box 690

Tripolis, Libija

Tel.: +218 21 333 0081

Kontroliuojama M. Qadhafi režimo

7.06.2011

5.

Zawia uosto administracija

Kontroliuojama M. Qadhafi režimo

7.06.2011

6.

Zuwara uosto administracija

| Uosto administracija: Zuara uosto administracija |
| --- |
| PO Box 648 |
| Port Affairs and Marine Transport |
| Tripolis |
| Libija |
| Tel.: +218 25 25305 |

Uosto administracija: Zuara uosto administracija

PO Box 648

Port Affairs and Marine Transport

Tripolis

Libija

Tel.: +218 25 25305

Kontroliuojama M. Qadhafi režimo

7.06.2011

---

| 8.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 149/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 149/12

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. birželio 7 d.

dėl ekologinių kriterijų, kuriais remiantis kopijuojamajam ir rašomajam popieriui suteikiamas ES ekologinis ženklas, nustatymo

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3751)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/332/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (1), ypač į jo 8 straipsnio 2 dalį,

pasikonsultavusi su Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010 ES ekologinis ženklas gali būti suteikiamas produktams, kurie per visą eksploatavimo ciklą daro mažesnį nei įprasta poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010 ES ekologinis ženklas gali būti suteikiamas produktams, kurie per visą eksploatavimo ciklą daro mažesnį nei įprasta poveikį aplinkai.

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 66/2010 nustatyta, kad kiekvienai produktų grupei turi būti nustatyti konkretūs ES ekologinio ženklo kriterijai. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 66/2010 nustatyta, kad kiekvienai produktų grupei turi būti nustatyti konkretūs ES ekologinio ženklo kriterijai.

| (3) | Komisijos sprendimu 1999/554/EB (2) nustatyti ekologiniai kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai kopijuojamajam ir rašomajam popieriui. Persvarsčius minėtame sprendime nustatytus kriterijus, Komisijos sprendimu 2002/741/EB (3) patvirtinti nauji kriterijai – jie galioja iki 2011 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimu 1999/554/EB (2) nustatyti ekologiniai kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai kopijuojamajam ir rašomajam popieriui. Persvarsčius minėtame sprendime nustatytus kriterijus, Komisijos sprendimu 2002/741/EB (3) patvirtinti nauji kriterijai – jie galioja iki 2011 m. birželio 30 d.

| (4) | Tie kriterijai taip pat persvarstyti atsižvelgiant į technologijų pažangą. Atsižvelgiant į persvarstymo rezultatus, reikėtų iš dalies pakeisti produktų grupės apibrėžtį ir nustatyti naujus ekologinius kriterijus. Šie nauji kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai turėtų galioti ketverius metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos. |
| --- | --- |

(4)

Tie kriterijai taip pat persvarstyti atsižvelgiant į technologijų pažangą. Atsižvelgiant į persvarstymo rezultatus, reikėtų iš dalies pakeisti produktų grupės apibrėžtį ir nustatyti naujus ekologinius kriterijus. Šie nauji kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai turėtų galioti ketverius metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos.

| (5) | Siekiant aiškumo Sprendimas 2002/741/EB turėtų būti pakeistas. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant aiškumo Sprendimas 2002/741/EB turėtų būti pakeistas.

| (6) | Gamintojams, kurių kopijuojamojo ir rašomojo popieriaus produktams ekologinis ženklas suteiktas remiantis Sprendime 2002/741/EB nustatytais kriterijais, reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kad jie turėtų pakankamai laiko savo produktams pritaikyti prie persvarstytų kriterijų ir reikalavimų. Be to, iki minėto sprendimo galiojimo pabaigos gamintojams turėtų būti leista teikti paraiškas, parengtas remiantis Sprendime 2002/741/EB arba šiame sprendime nustatytais kriterijais. |
| --- | --- |

(6)

Gamintojams, kurių kopijuojamojo ir rašomojo popieriaus produktams ekologinis ženklas suteiktas remiantis Sprendime 2002/741/EB nustatytais kriterijais, reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kad jie turėtų pakankamai laiko savo produktams pritaikyti prie persvarstytų kriterijų ir reikalavimų. Be to, iki minėto sprendimo galiojimo pabaigos gamintojams turėtų būti leista teikti paraiškas, parengtas remiantis Sprendime 2002/741/EB arba šiame sprendime nustatytais kriterijais.

| (7) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 66/2010 16 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 66/2010 16 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Produktų grupei „kopijuojamasis ir rašomasis popierius“ priskiriami neperdirbto, be spaudos ženklų, švaraus popieriaus lakštai arba ritiniai ir neperdirbto kartono lakštai, kurių gramatūra ne didesnė kaip 400 g/m2.

2.   Laikraštinis popierius, šilumai jautrus popierius, fotografinis ir savaiminio kopijavimo popierius, pakavimo, vyniojamasis ir kvapnusis popierius šiai produktų grupei nepriskiriami.

2 straipsnis

Šiame sprendime vartojamų sąvokų apibrėžtys:

Perdirbti plaušai– plaušai, gauti iš gamybos atliekų arba iš namų ūkių, komercinių, pramoninių ar institucinių objektų, kaip galutinių produktų, nebetinkamų naudoti pagal paskirtį, naudotojų, atliekų. Prie perdirbtų plaušų nepriskiriamos vykstant technologiniam procesui susidarančios medžiagos, kurias galima panaudoti tame pačiame technologiniame procese (vietoje susidarančios arba pirktinės popieriaus atraižos ir brokas).

3 straipsnis

Kad konkrečiam kopijuojamojo ar rašomojo popieriaus produktui pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010 būtų galima suteikti ES ekologinį ženklą, jis turi būti priskiriamas šio sprendimo 1 straipsnyje apibrėžtai produktų grupei „kopijuojamasis ir rašomasis popierius“ ir atitikti šio sprendimo priede nustatytus kriterijus ir su jais susijusius vertinimo bei patikros reikalavimus.

4 straipsnis

Produktų grupei „kopijuojamasis ir rašomasis popierius“ nustatyti kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai galioja ketverius metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos.

5 straipsnis

Administravimo tikslais produktų grupei „kopijuojamasis ir rašomasis popierius“ suteikiamas kodas 011.

6 straipsnis

Sprendimas 2002/741/EB panaikinamas.

7 straipsnis

1.   Nukrypstant nuo 6 straipsnio nuostatos, iki šio sprendimo priėmimo dienos pateiktos paraiškos dėl ES ekologinio ženklo suteikimo produktams, priskiriamiems produktų grupei „kopijuojamasis ir rašomasis popierius“, vertinamos pagal Sprendime 2002/741/EB nustatytas sąlygas.

2.   Nuo šio sprendimo priėmimo dienos, bet ne vėliau kaip 2011 m. birželio 30 d. pateiktos paraiškos dėl ES ekologinio ženklo suteikimo produktams, priskiriamiems produktų grupei „kopijuojamasis ir rašomasis popierius“, gali būti parengtos pagal Sprendime 2002/741/EB arba šiame sprendime nustatytus kriterijus.

Šios paraiškos vertinamos pagal tuos kriterijus, kuriais remiantis jos parengtos.

3.   Jeigu ekologinis ženklas suteikiamas pagal paraišką, vertinamą pagal Sprendime 2002/741/EB nustatytus kriterijus, toks ekologinis ženklas gali būti naudojamas dvylika mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo dienos.

8 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 7 d.

Komisijos vardu

Janez POTOČNIK

Komisijos narys

---

(1)  OL L 27, 2010 1 30, p. 1.

1

(2)  OL L 210, 1999 8 10, p. 16.

2

(3)  OL L 237, 2002 9 5, p. 6.

3

---

PRIEDAS

BENDROSIOS NUOSTATOS

Kriterijų taikymo tikslai

Taikant šiuos kriterijus visų pirma siekiama mažinti į vandenis išleidžiamų toksinių ir eutrofinių medžiagų kiekį, mažinti energijos vartojimą ir su juo susijusį teršalų išmetimą į orą ir taip sumažinti žalą aplinkai ir pavojus, susijusius su energijos naudojimu (visuotinis atšilimas, rūgštingumo didėjimas, ozono sluoksnio plonėjimas, neatsinaujinančių išteklių išeikvojimas), mažinti žalą aplinkai ir pavojus, susijusius su pavojingų cheminių medžiagų naudojimu, ir taikyti tvaraus valdymo principus, siekiant išsaugoti miškus.

KRITERIJAI

Šie kriterijai nustatyti atsižvelgiant į kiekvieną iš šių aspektų:

| 1) | teršalų išmetimas į vandenį ir orą; |
| --- | --- |

1)

teršalų išmetimas į vandenį ir orą;

| 2) | energijos sąnaudos; |
| --- | --- |

2)

energijos sąnaudos;

| 3) | plaušai – tvari miškotvarka; |
| --- | --- |

3)

plaušai – tvari miškotvarka;

| 4) | pavojingos cheminės medžiagos; |
| --- | --- |

4)

pavojingos cheminės medžiagos;

| 5) | atliekų tvarkymas; |
| --- | --- |

5)

atliekų tvarkymas;

| 6) | tinkamumas naudoti; |
| --- | --- |

6)

tinkamumas naudoti;

| 7) | ant pakuotės pateikiama informacija; |
| --- | --- |

7)

ant pakuotės pateikiama informacija;

| 8) | ekologinio ženklo etiketėje pateikiama informacija. |
| --- | --- |

8)

ekologinio ženklo etiketėje pateikiama informacija.

Ekologiniai kriterijai taikomi plaušienos gamybai, įskaitant visus sudedamuosius procesus nuo pirminio plaušo (perdirbtos žaliavos) įvežimo pro gamyklos vartus iki plaušienos išvežimo iš plaušienos gamyklos. Popieriaus gamyboje ekologiniai kriterijai taikomi visiems sudedamiesiems procesams nuo plaušienos malimo (perdirbamo popieriaus smulkinimo) iki popieriaus vyniojimo į ritinius.

Ekologiniai kriterijai netaikomi plaušienos, popieriaus ir žaliavų vežimui, perdirbimui ir pakavimui.

Vertinimo ir patikros reikalavimai

Nurodomi konkretūs vertinimo ir patikros pagal kiekvieną kriterijų reikalavimai.

Jeigu reikalaujama, kad pareiškėjas pateiktų deklaracijas, dokumentus, tyrimus, bandymų ataskaitas ar kitus atitikties pagal kriterijus įrodymus, tai reiškia, kad visi šie dokumentai gali būti parengti atitinkamai pareiškėjo ir (arba) jo tiekėjo (-ų) ir (arba) jo (jų) tiekėjo (-ų).

Prireikus galima taikyti kitokius, nei nurodyti pagal kiekvieną kriterijų, bandymų metodus, jeigu paraišką vertinanti kompetentinga institucija patvirtina jų lygiavertiškumą.

Jeigu įmanoma, bandymus turėtų atlikti laboratorijos, atitinkančios standarto EN ISO 17025 arba jam lygiaverčio standarto bendruosius reikalavimus.

Siekdama nustatyti atitiktį pagal šiuos kriterijus, kompetentinga institucija atlieka patikras vietoje.

ES EKOLOGINIO ŽENKLO KRITERIJAI

1 kriterijus.   Teršalų išmetimas į vandenį ir orą

a)   Cheminis deguonies suvartojimas (angl. chemical oxygen demand, COD), siera (S), azoto oksidai (NOx), fosforas (P)

Kiekvieną iš šių parametrų atitinkantis teršalų, gaminant plaušieną ir popierių išmetamų į orą ir (arba) vandenį, kiekis įvertinamas taškais (PCOD, PS, PNOx, PP), kaip aprašyta toliau.

Bet kuris atskiras taškų skaičius (PCOD, PS, PNOx ar PP) yra ne didesnis kaip 1,5.

Bendras taškų skaičius (Ptotal = PCOD + PS + PNOx + PP) yra ne didesnis kaip 4,0.

PCOD vertė apskaičiuojama toliau nurodytu būdu (PS, PNOx ir PP vertės apskaičiuojamos taip pat).

Nustatoma su kiekviena naudojamos plaušienos rūšimi i susijusi svertinė (atsižvelgiant į naudojamą kiekvienos rūšies plaušienos dalį oru džiovintos plaušienos tonoje, plaušiena i) išmatuota COD vertė (CODpulp,i, išreikšta kilogramais oru džiovintos plaušienos tonai) ir visos vertės sudedamos. Tada su visomis plaušienos rūšimis susijusi COD svertinė vertė ir išmatuota su popieriaus gamyba susijusi COD vertė sudedamos ir taip gaunama bendra COD vertė (CODtotal).

Plaušienos gamybos svertinė COD etaloninė vertė apskaičiuojama taip pat – visų naudojamos plaušienos rūšių svertinių etaloninių verčių suma ir popieriaus gamybos etaloninė vertė sudedamos ir taip gaunama bendra COD etaloninė vertė (CODreftotal). Kiekvienos naudojamos plaušienos rūšies ir popieriaus gamybos etaloninės vertės pateiktos 1 lentelėje.

Galiausiai bendra COD vertė padalijama iš bendros COD etaloninės vertės:

Formula

1   lentelė

Su skirtingų rūšių plaušienos ir popieriaus gamyba susijusių išmetamųjų teršalų etaloninės vertės

| Plaušienos rūšis (popierius) | Išmetamieji teršalai (kg/ODT) (1) |
| --- | --- |
| CODreference | Sreference | NOxreference | Preference |
| Balinta cheminė plaušiena (išskyrus sulfitinę) | 18,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 (1) |
| Balinta cheminė plaušiena (sulfitinė) | 25,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Nebalintoji cheminė plaušiena | 10,0 | 0,6 | 1,6 | 0,04 |
| Cheminė termomechaninė plaušiena | 15,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Termomechaninė plaušiena/trintos medienos plaušiena | 3,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Perdirbto plaušo plaušiena | 2,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Popierius (neintegruotose gamyklose, kuriose naudojama tik pirkta plaušiena) | 1 | 0,3 | 0,8 | 0,01 |
| Popierius (kitose gamyklose) | 1 | 0,3 | 0,7 | 0,01 |

Plaušienos rūšis (popierius)

Išmetamieji teršalai (kg/ODT) (1)

CODreference

Sreference

NOxreference

Preference

Balinta cheminė plaušiena (išskyrus sulfitinę)

18,0

0,6

1,6

0,045 (1)

Balinta cheminė plaušiena (sulfitinė)

25,0

0,6

1,6

0,045

Nebalintoji cheminė plaušiena

10,0

0,6

1,6

0,04

Cheminė termomechaninė plaušiena

15,0

0,2

0,3

0,01

Termomechaninė plaušiena/trintos medienos plaušiena

3,0

0,2

0,3

0,01

Perdirbto plaušo plaušiena

2,0

0,2

0,3

0,01

Popierius (neintegruotose gamyklose, kuriose naudojama tik pirkta plaušiena)

1

0,3

0,8

0,01

Popierius (kitose gamyklose)

1

0,3

0,7

0,01

Jeigu toje pačioje jėgainėje bendrai gaminama ir šiluma, ir elektros energija, iš bendros sumos galima atimti gaminant elektros energiją išmetamą S ir NOx kiekį. Gaminant elektros energiją išmetamų teršalų dalį galima apskaičiuoti pagal šią formulę:

2 x (MWh (elektros energija))/[2 x MWh (elektros energija) + MWh (šiluma)].

Šioje formulėje elektros energija yra elektros energija, pagaminta bendros šilumos ir elektros energijos gamybos jėgainėje.

Šioje formulėje šiluma yra grynasis šilumos kiekis, kurį jėgainė tiekia plaušienai (popieriui) gaminti.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia išsamius skaičiavimus, kuriais įrodo atitiktį pagal šį kriterijų, ir susijusius pagrindžiamuosius dokumentus, į kuriuos įtraukiamos bandymų ataskaitos, parengtos remiantis šiais bandymų metodais: COD – ISO 6060; NOx – ISO 11564; S(oksiduota) – EPA Nr. 8; S(redukuota) – EPA Nr. 16A; S kiekis mazute – ISO 8754; S kiekis akmens anglyse – ISO 351; P – EN ISO 6878, APAT IRSA CNR 4110 arba Dr. Lange LCK 349.

Pagrindžiamuosiuose dokumentuose nurodomas matavimo dažnumas ir pateikiamas COD, P, S ir NOx taškų skaičiaus apskaičiavimas. Dokumentuose nurodomas visas išmetamas S ir NOx kiekis, susidarantis gaminant plaušieną ir popierių, įskaitant ne gamybos vietoje generuojamą garą, išskyrus su elektros energijos gamyba susijusius išmetamuosius teršalus. Į matavimus įtraukiami regeneravimo katilai, kalkių degimo krosnys, garo katilai ir nemalonaus kvapo dujų deginimo krosnys. Įvertinamas pasklidžiųjų išmetamųjų teršalų kiekis. Į ataskaitoje pateiktas išmetamos į aplinkos orą S vertes įtraukiami oksiduotos ir redukuotos S (dimetilsulfido, metiltiolio, vandenilio sulfido ir pan.) kiekiai. Išmetamus S kiekius, susijusius su šiluminės energijos gamyba iš mazuto, akmens anglių ir kito išorės kuro, kuriame S kiekis yra žinomas, galima ne matuoti, o apskaičiuoti, ir į juos būtina atsižvelgti.

Į vandenį išleidžiamų teršalų kiekiui nustatyti imami gamykloje arba komunalinių nuotekų valymo įmonėje išvalytų nuotekų nefiltruoti ir nenusodinti mėginiai. Matavimų laikotarpis grindžiamas dvylikos mėnesių trukmės gamyba. Jeigu gamykla yra nauja arba po rekonstrukcijos, matavimai atliekami ne trumpiau kaip 45 stabilaus gamyklos darbo dienas iš eilės. Matavimai turi būti reprezentatyvūs atitinkamam laikotarpiui.

Kadangi integruotose gamyklose sunku gauti atskiras plaušienos ir popieriaus gamybos taršos vertes, jeigu yra tik bendras plaušienos ir popieriaus gamybos taršos rodiklis, plaušienos gamybos taršos vertės prilyginamos nuliui, o į popieriaus gamyklos taršos vertę įtraukiama ir plaušienos, ir popieriaus gamyba.

b)   Adsorbuojamieji organiniai halogenidai (AOX)

| — | Iki 2013 m. kovo 31 d. AOX kiekis, išmetamas gaminant bet kurios naudojamos rūšies plaušieną, turi būti ne didesnis kaip 0,20 kg/ODT. |
| --- | --- |

—

Iki 2013 m. kovo 31 d. AOX kiekis, išmetamas gaminant bet kurios naudojamos rūšies plaušieną, turi būti ne didesnis kaip 0,20 kg/ODT.

| — | Nuo 2013 m. balandžio 1 d. iki šio sprendimo galiojimo laikotarpio pabaigos AOX kiekis, išmetamas gaminant bet kurios naudojamos rūšies plaušieną, turi būti ne didesnis kaip 0,17 kg/ODT. |
| --- | --- |

—

Nuo 2013 m. balandžio 1 d. iki šio sprendimo galiojimo laikotarpio pabaigos AOX kiekis, išmetamas gaminant bet kurios naudojamos rūšies plaušieną, turi būti ne didesnis kaip 0,17 kg/ODT.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia bandymų ataskaitas, parengtas remiantis bandymų metodu AOX ISO 9562, išsamius skaičiavimus, įrodančius atitiktį pagal šį kriterijų, ir susijusius pagrindžiamuosius dokumentus.

Pagrindžiamuosiuose dokumentuose nurodomas matavimo dažnumas. AOX kiekis matuojamas tik tuose procesuose, kuriuose plaušienai balinti naudojami chloro junginiai. AOX kiekio nereikia matuoti neintegruotosios popieriaus gamybos nuotekose, nebalinamos plaušienos gamybos nuotekose ar kai balinama medžiagomis, kurių sudėtyje nėra chloro.

Matuojant imami gamykloje arba komunalinių nuotekų valymo įmonėje išvalytų nuotekų nefiltruoti ir nenusodinti mėginiai. Matavimų laikotarpis grindžiamas dvylikos mėnesių trukmės gamyba. Jeigu gamykla yra nauja arba po rekonstrukcijos, matavimai atliekami ne trumpiau kaip 45 stabilaus gamyklos darbo dienas iš eilės. Matavimai turi būti reprezentatyvūs atitinkamam laikotarpiui.

c)   CO2

Naudojant neatsinaujinančius išteklius išmetamas anglies dioksido kiekis turi neviršyti 1 000 kg vienai pagaminto popieriaus tonai, įskaitant anglies dioksidą, išmetamą gaminant elektros energiją (gamybos vietoje arba už jos ribų),. Neintegruotose gamyklose (kuriose naudojama tik perkama komercinė plaušiena) išmetamųjų teršalų kiekis neturi viršyti 1 100 kg tonai. Išmetamųjų teršalų kiekis apskaičiuojamas kaip gaminant plaušieną ir popierių išmetamų teršalų kiekių suma.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitiktį pagal šį kriterijų įrodančius išsamius skaičiavimus ir susijusius pagrindžiamuosius dokumentus.

Pareiškėjas pateikia į orą išmetamo anglies dioksido kiekio duomenis. Į juos įtraukiami duomenys, susiję su visais neatsinaujinančiais kuro ištekliais, naudojamais plaušienos ir popieriaus gamybai, taip pat teršalai, išmetami gaminant elektros energiją (gamybos vietoje ar už jos ribų).

Skaičiuojant CO2 kiekį, susidarantį deginant kurą, naudojami šie taršos koeficientai:

2 lentelė

| Kuras | Išmetamas CO2 iškastinio kuro kiekis | Matavimo vienetas |
| --- | --- | --- |
| Akmens anglis | 95 | g CO2 iškastinio kuro/MJ |
| Žalia nafta | 73 | g CO2 iškastinio kuro/MJ |
| Mazutas Nr. 1 | 74 | g CO2 iškastinio kuro/MJ |
| Mazutas Nr. 2–5 | 77 | g CO2 iškastinio kuro/MJ |
| Suskystintos naftos dujos | 69 | g CO2 iškastinio kuro/MJ |
| Gamtinės dujos | 56 | g CO2 iškastinio kuro/MJ |
| Elektros energija iš tinklo | 400 | g CO2 iškastinio kuro/kWh |

Kuras

Išmetamas CO2 iškastinio kuro kiekis

Matavimo vienetas

Akmens anglis

95

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Žalia nafta

73

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Mazutas Nr. 1

74

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Mazutas Nr. 2–5

77

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Suskystintos naftos dujos

69

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Gamtinės dujos

56

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Elektros energija iš tinklo

400

g CO2 iškastinio kuro/kWh

Skaičiavimų arba masės balanso laikotarpis grindžiamas dvylikos mėnesių trukmės gamyba. Jeigu gamykla yra nauja arba po rekonstrukcijos, skaičiavimai grindžiami ne trumpesniu kaip 45 stabilaus gamyklos darbo dienų iš eilės laikotarpiu. Skaičiavimai turi būti reprezentatyvūs atitinkamam laikotarpiui.

Skaičiuojant išmetamo CO2 kiekį neįtraukiamas iš atsinaujinančių energijos išteklių pagamintos įsigytos ir gamybos procesams sunaudotos energijos kiekis (2). Pareiškėjas pateikia atitinkamus dokumentus, įrodančius, kad gamykloje naudojama arba iš išorės įsigyjama šios rūšies energija.

2 kriterijus.   Energijos sąnaudos

a)   Elektros energijos sąnaudos

Plaušienos ir popieriaus gamybos elektros energijos sąnaudos išreiškiamos taškais (PE), kaip išdėstyta toliau.

Taškų skaičius PE yra ne didesnis kaip 1,5.

PE apskaičiuojamas kaip nurodyta toliau.

Skaičiavimas plaušienos gamybai. Su kiekviena naudojamos plaušienos rūšimi i susijusios elektros energijos sąnaudos (Epulp, i, išreiškiamos kWh/ODT) apskaičiuojamos taip:

Epulp, i = įmonėje pagaminta elektros energija + pirkta elektros energija – parduota elektros energija.

Skaičiavimas popieriaus gamybai. Panašiai apskaičiuojamos ir su popieriaus gamyba susijusios elektros energijos sąnaudos (Epaper):

Epaper = įmonėje pagaminta elektros energija + pirkta elektros energija – parduota elektros energija.

Galiausiai taškai, apskaičiuoti plaušienos ir popieriaus gamybai, sudedami ir taip gaunamas bendras taškų skaičius (PE):

Formula

Kadangi integruotose gamyklose sunku gauti atskiras plaušienos ir popieriaus gamybos elektros energijos sąnaudų vertes, jeigu yra tik bendras plaušienos ir popieriaus gamybos sąnaudų rodiklis, plaušienos gamybos sąnaudų vertės prilyginamos nuliui, o į popieriaus gamyklos elektros energijos sąnaudų vertę įtraukiama ir plaušienos, ir popieriaus gamyba.

b)   Kuras (šiluminė energija)

Plaušienos ir popieriaus gamybos kuro sąnaudos išreiškiamos taškais (PF) kaip išdėstyta toliau.

Taškų skaičius PF yra ne didesnis kaip 1,5.

PF apskaičiuojamas kaip nurodyta toliau.

Skaičiavimas plaušienos gamybai. Su kiekviena naudojamos plaušienos rūšimi i susijusios kuro sąnaudos (Fpulp, i, išreiškiamos kWh/ODT) apskaičiuojamos taip:

Fpulp, i = įmonėje pagamintas kuras + pirktas kuras – parduotas kuras – 1,25 × įmonėje pagaminta elektros energija.

Pastaba.

Gaminant mechaninę plaušieną dydžio Fpulp, i (ir jo įtakos skaičiuojant PF, pulp) skaičiuoti nereikia, išskyrus atvejį, kai mechaninė plaušiena yra prekinė oru džiovinta plaušiena, kurioje yra bent 90 % sausos medžiagos.

Kuro sąnaudos, susijusios su parduotos šiluminės energijos gamyba, pridedamos prie parduoto kuro, nurodyto pirmiau pateiktoje formulėje.

Skaičiavimas popieriaus gamybai. Panašiai apskaičiuojamos ir su popieriaus gamyba susijusios kuro sąnaudos (Fpaper, išreiškiamos kWh/ODT):

Fpaper = įmonėje pagamintas kuras + pirktas kuras – parduotas kuras – 1,25 × įmonėje pagaminta elektros energija.

Galiausiai taškai, apskaičiuoti plaušienos ir popieriaus gamybai, sudedami ir taip gaunamas bendras taškų skaičius (PF):

Formula

3   lentelė

Elektros energijos ir kuro sąnaudų etaloninės vertės

| Plaušienos rūšis | Kuro sąnaudos, kWh/ODT
  Freference | Elektros energijos sąnaudos, kWh/ODT
  Ereference |
| --- | --- | --- |
| Cheminė plaušiena | 4 000

  Pastaba. Prekinei oru džiovintai plaušienai, kurioje yra bent 90 % sausos medžiagos (oru džiovinta prekinė plaušiena), šią vertę galima padidinti 25 %, atsižvelgiant į energijos sąnaudas džiovinimui | 800 |
| Mechaninė plaušiena | 900

  Pastaba. Ši vertė taikoma tik oru džiovintai prekinei plaušienai | 1 900 |
| Cheminė termomechaninė plaušiena | 1 000 | 2 000 |
| Perdirbto plaušo plaušiena | 1 800

  Pastaba. Oru džiovintai prekinei plaušienai šią vertę galima padidinti 25 %, atsižvelgiant į energijos sąnaudas džiovinimui | 800 |
| Popieriaus rūšis | Kuro sąnaudos
  kWh/t | Elektros energijos sąnaudos
  kWh/t |
| Nedengtas plonas bemedienis
  popierius. Žurnalinis popierius (SC) | 1 800 | 600 |
| Kreidinis plonas bemedienis
  popierius. Kreidinis žurnalinis popierius (LWC, MWC) | 1 800 | 800 |

Plaušienos rūšis

Kuro sąnaudos, kWh/ODT

Freference

Elektros energijos sąnaudos, kWh/ODT

Ereference

Cheminė plaušiena

4 000

Pastaba. Prekinei oru džiovintai plaušienai, kurioje yra bent 90 % sausos medžiagos (oru džiovinta prekinė plaušiena), šią vertę galima padidinti 25 %, atsižvelgiant į energijos sąnaudas džiovinimui

800

Mechaninė plaušiena

900

Pastaba. Ši vertė taikoma tik oru džiovintai prekinei plaušienai

1 900

Cheminė termomechaninė plaušiena

1 000

2 000

Perdirbto plaušo plaušiena

1 800

Pastaba. Oru džiovintai prekinei plaušienai šią vertę galima padidinti 25 %, atsižvelgiant į energijos sąnaudas džiovinimui

800

Popieriaus rūšis

Kuro sąnaudos

kWh/t

Elektros energijos sąnaudos

kWh/t

Nedengtas plonas bemedienis

popierius. Žurnalinis popierius (SC)

1 800

600

Kreidinis plonas bemedienis

popierius. Kreidinis žurnalinis popierius (LWC, MWC)

1 800

800

Vertinimas ir patikra (taikoma a ir b punktams). Pareiškėjas pateikia išsamius atitiktį pagal šį kriterijų įrodančius skaičiavimus ir visus susijusius pagrindžiamuosius dokumentus. Pateikiant duomenis, be kitų dalykų, nurodomos bendros elektros energijos ir kuro sąnaudos.

Pareiškėjas apskaičiuoja visas energijos sąnaudas, suskirstydamas jas į plaušienos ir popieriaus gamybos šiluminės energijos (kuro) ir elektros energijos sąnaudas, įskaitant energijos sąnaudas spaustuviniams dažams pašalinti iš makulatūros, iš kurios gaminamas perdirbtas popierius. Energija, naudojama žaliavoms vežti, perdirbti ir popieriui pakuoti, skaičiuojant energijos sąnaudas neįtraukiama.

Į bendrą šiluminę energiją įtraukiama energija, gauta iš visų rūšių pirktinio kuro. Į ją taip pat įtraukiama šiluminė energija, gauta gamybos vietoje deginant tirpalus ir atliekas (pvz., medienos atliekas, pjuvenas, tirpalus, makulatūrą, popieriaus broką) bei įmonėje gaminant elektros energiją atgauta šiluminė energija; tačiau paraiškos teikėjas, skaičiuodamas bendras šiluminės energijos sąnaudas, turi įvertinti tik 80 % iš šių šaltinių gaunamos šiluminės energijos.

Elektros energija – tai grynoji iš elektros tinklo gauta elektros energija ir įmonėje pagaminta elektros energija, išmatuota kaip elektrinė galia. Nuotekų valymui sunaudota elektros energija neįtraukiama.

Jeigu garas generuojamas naudojant elektrą kaip šilumos šaltinį, apskaičiuojama garo šiluminės energijos vertė, ji padalijama iš 0,8 ir pridedama prie bendrų kuro sąnaudų.

Kadangi integruotose gamyklose sunku gauti atskiras plaušienos ir popieriaus gamybos kuro (šiluminės energijos) sąnaudų vertes, jeigu yra tik bendras plaušienos ir popieriaus gamybos sąnaudų rodiklis, plaušienos gamybos sąnaudų vertės prilyginamos nuliui, o į popieriaus gamyklos kuro (šiluminės energijos) sąnaudų vertę įtraukiama ir plaušienos, ir popieriaus gamyba.

3 kriterijus.   Plaušai – tvari miškotvarka

Popieriui gaminti naudojama žaliava gali būti perdirbti arba pirminiai plaušai.

Pirminiai plaušai turi turėti galiojančius tvarios miškotvarkos ir kilmės patvirtinimo sertifikatus, išduotus pagal nepriklausomą trečiųjų šalių sertifikavimo sistemą, pvz., FSC, PEFC arba lygiavertę sistemą.

Tačiau, jeigu pagal sertifikavimo sistemas produkte arba gamybos linijoje leidžiama sertifikuotą žaliavą maišyti su nesertifikuota, nesertifikuotos žaliavos dalis turi būti ne didesnė kaip 50 % Tokiai nesertifikuotai žaliavai taikoma patikros sistema, kuria užtikrinama, kad žaliava būtų gauta iš teisėto šaltinio ir atitiktų visus kitus jai taikomus sertifikavimo sistemos reikalavimus.

Tvarios miškotvarkos ir (arba) kilmės patvirtinimo sertifikatus išduodančios sertifikavimo įstaigos akredituojamos (pripažįstamos) pagal tą sertifikavimo sistemą.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitinkamus dokumentus, kuriuose nurodytos plaušienai ir popieriui gaminti naudojamų plaušų rūšys, kiekiai ir kilmė.

Jeigu naudojami pirminiai plaušai, produktas turi turėti galiojančius tvarios miškotvarkos ir kilmės patvirtinimo sertifikatus, išduotus pagal nepriklausomą trečiųjų šalių sertifikavimo sistemą, pvz., PEFC, FSC arba lygiavertę sistemą. Jeigu produkte arba gamybos linijoje naudojama nesertifikuota žaliava, turi būti pateikti įrodymai, kad nesertifikuotos žaliavos dalis yra mažesnė kaip 50 % ir kad jai taikoma patikros sistema, kuria užtikrinama, kad žaliava būtų gauta iš teisėto šaltinio ir atitiktų visus kitus jai taikomus sertifikavimo sistemos reikalavimus.

Jeigu naudojami perdirbti plaušai, pareiškėjas pateikia deklaraciją, nurodydamas produkte naudojamą vidutinį atskirų rūšių makulatūros kiekį pagal standartą EN 643 arba jam lygiavertį standartą. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad nebuvo naudojamos nuosavos arba pirktinės popieriaus atraižos ir brokas.

4 kriterijus.   Draudžiamos ir ribojamos cheminės medžiagos ir mišiniai

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia plaušienos ir popieriaus gamyboje naudojamų cheminių produktų sąrašą ir atitinkamus dokumentus (pvz., saugos duomenų lapus). Šiame sąraše nurodomas visų gamybos procese naudojamų cheminių medžiagų kiekis, paskirtis ir tiekėjai.

a)   Pavojingos cheminės medžiagos ir mišiniai

Pagal Reglamento (EB) Nr. 66/2010 6 straipsnio 6 dalį produkto sudėtyje neturi būti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (3) 57 straipsnyje nurodytų cheminių medžiagų, nei cheminių medžiagų ir mišinių, atitinkančių priskyrimo toliau nurodytoms pavojingumo klasėms arba kategorijoms kriterijus.

Pavojingumo ir rizikos frazių sąrašas

| GHS pavojingumo frazė (4) | ES rizikos frazė (5) |
| --- | --- |
| H300 Mirtina prarijus | R28 |
| H301 Toksiška prarijus | R25 |
| H304 Prarijus ir patekus į kvėpavimo takus, gali sukelti mirtį | R65 |
| H310 Mirtina susilietus su oda | R27 |
| H311 Toksiška susilietus su oda | R24 |
| H330 Mirtina įkvėpus | R23/26 |
| H331 Toksiška įkvėpus | R23 |
| H340 Gali sukelti genetinius defektus | R46 |
| H341 Įtariama, kad gali sukelti genetinius defektus | R68 |
| H350 Gali sukelti vėžį | R45 |
| H350i Gali sukelti vėžį įkvėpus | R49 |
| H351 Įtariama, kad sukelia vėžį | R40 |
| H360F Gali pakenkti vaisingumui | R60 |
| H360D Gali pakenkti negimusiam kūdikiui | R61 |
| H360FD Gali pakenkti vaisingumui. Gali pakenkti negimusiam kūdikiui | R60/61/60–61 |
| H360Fd Gali pakenkti vaisingumui. Įtariama, kad gali pakenkti negimusiam kūdikiui | R60/63 |
| H360Df Gali pakenkti negimusiam kūdikiui. Įtariama, kad gali pakenkti vaisingumui | R61/62 |
| H361f Įtariama, kad gali pakenkti vaisingumui | R62 |
| H361d Įtariama, kad gali pakenkti negimusiam kūdikiui | R63 |
| H361fd Įtariama, kad gali pakenkti vaisingumui. Įtariama, kad gali pakenkti negimusiam kūdikiui | R62–63 |
| H362 Gali pakenkti žindomam vaikui | R64 |
| H370 Kenkia organams | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Gali pakenkti organams | R68/20/21/22 |
| H372 Kenkia organams, jeigu medžiaga veikia ilgai arba kartotinai | R48/25/24/23 |
| H373 Gali pakenkti organams, jeigu medžiaga veikia ilgai arba kartotinai | R48/20/21/22 |
| H400 Labai toksiška vandens organizmams | R50 |
| H410 Labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus | R50–53 |
| H411 Toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus | R51–53 |
| H412 Kenksminga vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus | R52–53 |
| H413 Gali sukelti ilgalaikį kenksmingą poveikį vandens organizmams | R53 |
| EUH059 Pavojinga ozono sluoksniui | R59 |
| EUH029 Kontaktuodama su vandeniu išskiria toksiškas dujas | R29 |
| EUH031 Kontaktuodama su rūgštimis išskiria toksiškas dujas | R31 |
| EUH032 Kontaktuodama su rūgštimis išskiria labai toksiškas dujas | R32 |
| EUH070 Toksiška patekus į akis | R39–41 |
| Nei plaušienai, nei popieriui negalima naudoti prekinių dažų ar dažiklių, apdailos agentų, pagalbinių ar dengiamųjų medžiagų, kurioms priskirta arba paraiškos pateikimo dieną gali būti priskirta pavojingumo frazė H317 – „Gali sukelti alerginę odos reakciją“. | R43 |

GHS pavojingumo frazė (4)

ES rizikos frazė (5)

H300 Mirtina prarijus

R28

H301 Toksiška prarijus

R25

H304 Prarijus ir patekus į kvėpavimo takus, gali sukelti mirtį

R65

H310 Mirtina susilietus su oda

R27

H311 Toksiška susilietus su oda

R24

H330 Mirtina įkvėpus

R23/26

H331 Toksiška įkvėpus

R23

H340 Gali sukelti genetinius defektus

R46

H341 Įtariama, kad gali sukelti genetinius defektus

R68

H350 Gali sukelti vėžį

R45

H350i Gali sukelti vėžį įkvėpus

R49

H351 Įtariama, kad sukelia vėžį

R40

H360F Gali pakenkti vaisingumui

R60

H360D Gali pakenkti negimusiam kūdikiui

R61

H360FD Gali pakenkti vaisingumui. Gali pakenkti negimusiam kūdikiui

R60/61/60–61

H360Fd Gali pakenkti vaisingumui. Įtariama, kad gali pakenkti negimusiam kūdikiui

R60/63

H360Df Gali pakenkti negimusiam kūdikiui. Įtariama, kad gali pakenkti vaisingumui

R61/62

H361f Įtariama, kad gali pakenkti vaisingumui

R62

H361d Įtariama, kad gali pakenkti negimusiam kūdikiui

R63

H361fd Įtariama, kad gali pakenkti vaisingumui. Įtariama, kad gali pakenkti negimusiam kūdikiui

R62–63

H362 Gali pakenkti žindomam vaikui

R64

H370 Kenkia organams

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Gali pakenkti organams

R68/20/21/22

H372 Kenkia organams, jeigu medžiaga veikia ilgai arba kartotinai

R48/25/24/23

H373 Gali pakenkti organams, jeigu medžiaga veikia ilgai arba kartotinai

R48/20/21/22

H400 Labai toksiška vandens organizmams

R50

H410 Labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus

R50–53

H411 Toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus

R51–53

H412 Kenksminga vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus

R52–53

H413 Gali sukelti ilgalaikį kenksmingą poveikį vandens organizmams

R53

EUH059 Pavojinga ozono sluoksniui

R59

EUH029 Kontaktuodama su vandeniu išskiria toksiškas dujas

R29

EUH031 Kontaktuodama su rūgštimis išskiria toksiškas dujas

R31

EUH032 Kontaktuodama su rūgštimis išskiria labai toksiškas dujas

R32

EUH070 Toksiška patekus į akis

R39–41

Nei plaušienai, nei popieriui negalima naudoti prekinių dažų ar dažiklių, apdailos agentų, pagalbinių ar dengiamųjų medžiagų, kurioms priskirta arba paraiškos pateikimo dieną gali būti priskirta pavojingumo frazė H317 – „Gali sukelti alerginę odos reakciją“.

R43

Cheminių medžiagų ir mišinių, kurių savybės apdorojant pasikeičia (pvz., jie tampa biologiškai nebeprieinami, įvyksta cheminių pakitimų) taip, kad nustatytas pavojus išnyksta, naudojimui pirmiau nurodytas reikalavimas netaikomas.

Cheminių medžiagų ir mišinių, kuriems gali būti arba yra priskirta kuri nors pirmiau nurodytų pavojingumo arba rizikos frazių ir kurie atitinka priskyrimo pavojingumo klasėms arba kategorijoms kriterijus, taip pat cheminių medžiagų, atitinkančių Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio a, b arba c punkte nustatytus kriterijus, koncentracijos ribos neviršija bendrųjų arba konkrečių koncentracijos ribų, nustatytų pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 10 straipsnį. Jeigu nustatytos konkrečios koncentracijos ribos, jos taikomos vietoje bendrųjų koncentracijos ribų.

Cheminių medžiagų, atitinkančių Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio d, e arba f punkte nustatytus kriterijus, koncentracijos riba turi neviršyti 0,1 % pagal masę.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas įrodo atitiktį pagal šį kriterijų pateikdamas duomenis apie technologiniame procese naudojamų cheminių medžiagų kiekį (kg/pagaminto popieriaus ODT) ir įrodydamas, kad pagal šį kriterijų nurodytų cheminių medžiagų kiekis galutiniame produkte neviršija nustatytų koncentracijos ribų. Cheminių medžiagų ir mišinių koncentracijos ribos nurodomos pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 31 straipsnį parengtuose saugos duomenų lapuose.

b)   Cheminės medžiagos, įtrauktos į sąrašą pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 59 straipsnio 1 dalį

Jeigu cheminės medžiagos įvardytos kaip labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos ir įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 59 straipsnyje nurodytą sąrašą ir jeigu tokių cheminių medžiagų koncentracija mišiniuose, gaminiuose arba homogeninėse sudėtinių gaminių dalyse yra didesnė kaip 0,1 %, joms netaikomos išimtys, leidžiančios nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 66/2010 6 straipsnio 6 dalies a punkto draudžiamosios nuostatos. Jeigu koncentracija mažesnė kaip 0,1 %, taikomos konkrečios koncentracijos ribos, nustatytos pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 10 straipsnį.

Vertinimas ir patikra. Cheminių medžiagų, kurios įvardytos kaip labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos ir kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 59 straipsnį įtrauktos į pasiūlytų medžiagų sąrašą, sąrašas skelbiamas

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp.

Remiamasi paraiškos pateikimo dieną galiojančiu sąrašu.

Pareiškėjas įrodo atitiktį pagal šį kriterijų pateikdamas duomenis apie technologiniame procese naudojamų cheminių medžiagų kiekį (kg/ODT) ir įrodydamas, kad pagal šį kriterijų nurodytų cheminių medžiagų kiekis galutiniame produkte neviršija nustatytų koncentracijos ribų. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 31 straipsnį koncentracija nurodoma saugos duomenų lapuose.

c)   Chloras

Chloro dujos nenaudojamos kaip balinimo priemonė. Šis reikalavimas netaikomas su chloro dioksido gamyba ir naudojimu susijusioms chloro dujoms.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia plaušienos gamintojo (-ų) deklaraciją (-as), kad chloro dujos nebuvo naudotos kaip balinimo priemonė. Pastaba. Nors šis reikalavimas taikomas ir perdirbtų plaušų balinimui, pripažįstama, kad ankstesniame būvio cikle plaušai galėjo būti balinami chloro dujomis.

d)   Alkilfenoletoksilatai (APEO)

Alkilfenoletoksilatų ir kitų alkilfenolių darinių nededama į valomąsias chemines medžiagas, spaudos dažams šalinti skirtas chemines medžiagas, putodaros inhibitorius, dispergentus ar dangas. Alkilfenolių dariniai apibrėžiami kaip cheminės medžiagos, kurias skaidant susidaro alkilfenoliai.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia cheminės medžiagos tiekėjo (-ų) deklaraciją (-as), kad į šiuos produktus nedėta alkilfenoletoksilatų ar kitų alkilfenolių darinių.

e)   Liekamieji monomerai

Bendras liekamųjų monomerų (išskyrus akrilamidą), kuriems priskirta arba gali būti priskirta kuri nors iš toliau nurodytų rizikos frazių (ar jų derinys) ir kurių yra dangų, išlaikomųjų priemonių, stiprinamųjų priemonių, hidrofobinių priedų ar cheminių medžiagų, naudojamų vandeniui valyti įmonėje ar už jos ribų, sudėtyje, koncentracija neviršija 100 mln. d. (skaičiuojama pagal sausąjį likutį).

| Pavojingumo frazė (6) | Rizikos frazė (7) |
| --- | --- |
| H340 Gali sukelti genetinius defektus | R46 |
| H350 Gali sukelti vėžį | R45 |
| H350i Gali sukelti vėžį įkvėpus | R49 |
| H351 Įtariama, kad sukelia vėžį | R40 |
| H360F Gali pakenkti vaisingumui | R60 |
| H360D Gali pakenkti negimusiam kūdikiui | R61 |
| H360FD Gali pakenkti vaisingumui. Gali pakenkti negimusiam kūdikiui | R60/61/60–61 |
| H360Fd Gali pakenkti vaisingumui. Įtariama, kad gali pakenkti negimusiam kūdikiui | R60/63 |
| H360Df Gali pakenkti negimusiam kūdikiui. Įtariama, kad gali pakenkti vaisingumui | R61/62 |
| H400 Labai toksiška vandens organizmams | R50/50–53 |
| H410 Labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus | R50–53 |
| H411 Toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus | R51–53 |
| H412 Kenksminga vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus | R52–53 |
| H413 Gali sukelti ilgalaikį kenksmingą poveikį vandens organizmams | R53 |

Pavojingumo frazė (6)

Rizikos frazė (7)

H340 Gali sukelti genetinius defektus

R46

H350 Gali sukelti vėžį

R45

H350i Gali sukelti vėžį įkvėpus

R49

H351 Įtariama, kad sukelia vėžį

R40

H360F Gali pakenkti vaisingumui

R60

H360D Gali pakenkti negimusiam kūdikiui

R61

H360FD Gali pakenkti vaisingumui. Gali pakenkti negimusiam kūdikiui

R60/61/60–61

H360Fd Gali pakenkti vaisingumui. Įtariama, kad gali pakenkti negimusiam kūdikiui

R60/63

H360Df Gali pakenkti negimusiam kūdikiui. Įtariama, kad gali pakenkti vaisingumui

R61/62

H400 Labai toksiška vandens organizmams

R50/50–53

H410 Labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus

R50–53

H411 Toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus

R51–53

H412 Kenksminga vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus

R52–53

H413 Gali sukelti ilgalaikį kenksmingą poveikį vandens organizmams

R53

Dangų, išlaikomųjų priemonių, stiprinamųjų priemonių, hidrofobinių priedų ar cheminių medžiagų, naudojamų vandeniui valyti įmonėje ar už jos ribų, sudėtyje akrilamido koncentracija yra ne didesnė kaip 700 mln. d. (skaičiuojama pagal sausąjį likutį).

Kompetentinga institucija gali leisti pareiškėjui šių reikalavimų netaikyti cheminėms medžiagoms, naudojamoms vandeniui valyti už įmonės ribų.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties pagal šį kriterijų deklaraciją ir atitinkamus dokumentus (pvz., saugos duomenų lapus).

f)   Plovikliai, naudojami spaustuviniams dažams pašalinti

Visi plovikliai, naudojami spaustuviniams dažams pašalinti, turi būti galiausiai biologiškai skylantys (žr. toliau nurodytus bandymų metodus ir atitikties lygius).

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties pagal šį kriterijų deklaraciją ir kiekvieno susijusio ploviklio saugos duomenų lapus arba bandymų ataskaitas, kuriose nurodomas bandymo metodas, slenkstis ir padaryta išvada, taikant vieną iš OECD 302 A–C (arba pagal lygiaverčius ISO standartus nustatytų) bandymų metodų ir šiuos atitikties lygius: skilimas (įskaitant adsorbciją) per 28 paras yra ne mažesnis kaip 70 % taikant 302 A arba B metodą ir ne mažesnis kaip 60 % taikant 302 C metodą.

g)   Biocidai

Veiklieji biocidinių arba biostatinių medžiagų komponentai, naudojami kovai su gleives gaminančiais organizmais vandens su plaušais cirkuliacijos sistemose, neturi būti biologiškai kaupiamieji. Biocidų galimybė biologiškai kauptis apibūdinama dydžiu log Pow (oktanolio ir vandens pasiskirstymo koeficiento logaritmas) (< 3,0) arba eksperimentiniu būdu nustatytu biokoncentracijos koeficientu (angl. BCF) (≤ 100).

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties pagal šį kriterijų deklaraciją ir susijusios medžiagos saugos duomenų lapą arba bandymų pagal OECD 107, 117 arba 305 A–E bandymų metodus ataskaitą, kurioje nurodomas bandymo metodas, slenkstis ir padaryta išvada.

h)   Azodažikliai

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedu, nenaudojama azodažiklių, galinčių skilti į bet kurį iš toliau nurodytų aromatinių aminų:

| 1. | 4-amino bifenilas |
| --- | --- |

1.

4-amino bifenilas

(92–67–1)

| 2. | benzidinas |
| --- | --- |

2.

benzidinas

(92–87–5)

| 3. | 4-chlor-o-toluidinas |
| --- | --- |

3.

4-chlor-o-toluidinas

(95–69–2)

| 4. | 2-naftilaminas |
| --- | --- |

4.

2-naftilaminas

(91–59–8)

| 5. | o-aminoazotoluenas |
| --- | --- |

5.

o-aminoazotoluenas

(97–56–3)

| 6. | 2-amino-4-nitrotoluenas |
| --- | --- |

6.

2-amino-4-nitrotoluenas

(99–55–8)

| 7. | p-chloranilinas |
| --- | --- |

7.

p-chloranilinas

(106–47–8)

| 8. | 2,4-diaminoanizolas |
| --- | --- |

8.

2,4-diaminoanizolas

(615–05–4)

| 9. | 4,4’-diaminodifenilmetanas |
| --- | --- |

9.

4,4’-diaminodifenilmetanas

(101–77–9)

| 10. | 3,3′-dichlorobenzidinas |
| --- | --- |

10.

3,3′-dichlorobenzidinas

(91–94–1)

| 11. | 3,3′-dimetoksibenzidinas |
| --- | --- |

11.

3,3′-dimetoksibenzidinas

(119–90–4)

| 12. | 3,3′-dimetilbenzidinas |
| --- | --- |

12.

3,3′-dimetilbenzidinas

(119–93–7)

| 13. | 3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetanas |
| --- | --- |

13.

3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetanas

(838–88–0)

| 14. | p-krezidinas |
| --- | --- |

14.

p-krezidinas

(120–71–8)

| 15. | 4,4′-metilen-bis-(2-chloranilinas) |
| --- | --- |

15.

4,4′-metilen-bis-(2-chloranilinas)

(101–14–4)

| 16. | 4,4′-oksidianilinas |
| --- | --- |

16.

4,4′-oksidianilinas

(101–80–4)

| 17. | 4,4′-tiodianilinas |
| --- | --- |

17.

4,4′-tiodianilinas

(139–65–1)

| 18. | o-toluidinas |
| --- | --- |

18.

o-toluidinas

(95–53–4)

| 19. | 2,4-diamintoluenas |
| --- | --- |

19.

2,4-diamintoluenas

(95–80–7)

| 20. | 2,4,5-trimetilanilinas |
| --- | --- |

20.

2,4,5-trimetilanilinas

(137–17–7)

| 21. | 4-aminoazobenzenas |
| --- | --- |

21.

4-aminoazobenzenas

(60–09–3)

| 22. | o-anizidinas |
| --- | --- |

22.

o-anizidinas

(90–04–0)

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties pagal šį kriterijų deklaraciją.

i)   Metalų junginių dažikliai ir pigmentai

Nenaudojama švino, vario, chromo, nikelio arba aliuminio pagrindu pagamintų dažų ir pigmentų. Tačiau gali būti naudojami vario ftalocianino dažai ir pigmentai.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties deklaraciją.

j)   Jonų priemaišos dažikliuose

Jonų priemaišų koncentracija dažikliuose ne didesnė kaip: Ag – 100 mln. d., As – 50 mln. d., Ba – 100 mln. d., Cd – 20 mln. d., Co – 500 mln. d., Cr – 100 mln. d., Cu – 250 mln. d., Fe – 2 500 mln. d., Hg – 4 mln. d., Mn – 1 000 mln. d., Ni – 200 mln. d., Pb – 100 mln. d., Se – 20 mln. d., Sb – 50 mln. d., Sn – 250 mln. d., Zn – 1 500 mln. d.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties deklaraciją.

5 kriterijus.   Atliekų tvarkymas

Visose plaušienos ir popieriaus gamybos vietose taikoma atliekų (kaip apibrėžta atitinkamų plaušienos ir popieriaus gamybos vietų reguliavimo institucijų) ir liekamųjų produktų, susijusių su ekologiniu ženklu ženklinamų produktų gamyba, tvarkymo sistema. Sistema turi būti patvirtinta dokumentais arba paaiškinta paraiškoje, pateikiant bent šią informaciją:

| — | perdirbamų medžiagų atskyrimo iš atliekų ir jų perdirbimo procedūros, |
| --- | --- |

—

perdirbamų medžiagų atskyrimo iš atliekų ir jų perdirbimo procedūros,

| — | medžiagų atgavimo kitais tikslais, pvz., deginti technologiniam garui arba šilumai gauti arba naudoti žemės ūkyje, procedūros, |
| --- | --- |

—

medžiagų atgavimo kitais tikslais, pvz., deginti technologiniam garui arba šilumai gauti arba naudoti žemės ūkyje, procedūros,

| — | pavojingų atliekų (kaip apibrėžta atitinkamų plaušienos ir popieriaus gamybos įmonių veiklos reguliavimo institucijų) tvarkymo procedūros. |
| --- | --- |

—

pavojingų atliekų (kaip apibrėžta atitinkamų plaušienos ir popieriaus gamybos įmonių veiklos reguliavimo institucijų) tvarkymo procedūros.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia išsamų kiekvienos susijusios gamybos vietos atliekų tvarkymo procedūrų aprašymą ir atitikties pagal šį kriterijų deklaraciją.

6 kriterijus.   Tinkamumas naudoti

Produktas turi būti tinkamas naudoti pagal paskirtį.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia tinkamus atitiktį pagal šį kriterijų įrodančius dokumentus. Bandymų metodai turi atitikti vieną iš šių standartų:

| — | kopijuojamasis popierius – EN 12281 – Spaudos ir rašomasis popierius. Sausojo ryškinimo kopijavimo popieriui keliami reikalavimai, |
| --- | --- |

—

kopijuojamasis popierius – EN 12281 – Spaudos ir rašomasis popierius. Sausojo ryškinimo kopijavimo popieriui keliami reikalavimai,

| — | ritininis popierius – EN 12858 – Popierius. Spaudos ir rašomasis popierius. Ritininiam popieriui keliami reikalavimai. |
| --- | --- |

—

ritininis popierius – EN 12858 – Popierius. Spaudos ir rašomasis popierius. Ritininiam popieriui keliami reikalavimai.

Produktas turi atitikti ilgalaikiškumo reikalavimus, nustatytus taikomuose standartuose. Naudojimo vadove turi būti nurodyti ilgalaikiškumo vertinimo norminiai reikalavimai ir standartai.

Vietoje minėtų metodų gamintojai gali garantuoti savo produktų tinkamumą naudoti pateikdami popieriaus kokybę įrodančius tinkamus dokumentus pagal standartą EN ISO/IEC 17050–1:2004, kuriame pateikti bendrieji reikalavimai, taikomi tiekėjo deklaracijai dėl atitikties norminiams dokumentams.

7 kriterijus.   Ant pakuotės pateikiama informacija

Ant produkto pakuotės pateikiama tokia informacija:

„Rinkite makulatūrą ir grąžinkite perdirbti.“

Be to, jeigu naudojami perdirbti plaušai, gamintojas prie ES ekologinio ženklo pateikia sakinį, kuriuo nurodoma mažiausia perdirbtų plaušų dalis procentais.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia produkto pakuotės, ant kurios pateikta reikiama informacija, pavyzdį.

Vertinimas ir patikra.

8 kriterijus.   ES ekologinio ženklo etiketėje pateikiama informacija

8 kriterijus.

ES ekologinio ženklo etiketėje pateikiama informacija

Neprivaloma etiketė, kurioje yra teksto langelis su tokiu įrašu:

| „— | Susijęs su maža oro ir vandens tarša, |
| --- | --- |

„—

Susijęs su maža oro ir vandens tarša,

| — | Naudojami sertifikuoti plaušai IR (ARBA) Naudojami perdirbti plaušai (atsižvelgiant į konkretų atvejį), |
| --- | --- |

—

Naudojami sertifikuoti plaušai IR (ARBA) Naudojami perdirbti plaušai (atsižvelgiant į konkretų atvejį),

| — | Apribotas pavojingų cheminių medžiagų kiekis“. |
| --- | --- |

—

Apribotas pavojingų cheminių medžiagų kiekis“.

Neprivalomos etiketės su teksto langeliu naudojimo gairės pateiktos Ekologinio ženklo naudojimo gairėse, paskelbtose interneto svetainėje:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/pdf/logo%20guidelines.pdf.

Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia produkto pakuotės su ženklu pavyzdį ir atitikties pagal šį kriterijų deklaraciją.

Vertinimas ir patikra.

---

(1)  Jeigu galima įrodyti, kad dėl natūraliai medienoje susikaupusio P išskiriamas didesnis P kiekis, išimties tvarka gali būti taikoma didesnė vertė, neviršijanti 0,1.

1

(2)  Kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/28/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

2

(3)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

3

(4)  Kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

4

(5)  Kaip nustatyta Tarybos direktyvoje 67/548/EEB (OL 196, 1967 8 16, p. 1).

5

(6)  Kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1272/2008.

6

(7)  Kaip nustatyta Direktyvoje 67/548/EEB.

7

---