# Europos Sąjungos L 158/2011

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2011.158.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 158 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. birželio 16d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2011.158.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 158

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. birželio 16d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2011 m. birželio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 566/2011, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 715/2007 ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 692/2008 nuostatos dėl prieigos prie transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros informacijos (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2011 m. birželio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 567/2011, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Porchetta di Ariccia (SGN)] | 25 |
| | * | 2011 m. birželio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 568/2011, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Miód drahimski (SGN)) | 27 |
| | | 2011 m. birželio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 569/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 29 |
| | | 2011 m. birželio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 570/2011, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais | 31 |
| | | 2011 m. birželio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 571/2011, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2011 m. birželio 16 d. | 33 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2011/341/BUSP |
| | * | 2011 m. birželio 15 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas Atalanta/2/2011 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), ES operacijos vado skyrimo | 36 |
| | | 2011/342/ES |
| | * | 2011 m. gegužės 9 d. Europos centrinio banko sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2004/3 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos centrinio banko dokumentais (ECB/2011/6) | 37 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2011 m. birželio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 566/2011, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 715/2007 ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 692/2008 nuostatos dėl prieigos prie transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros informacijos (
  1
  )

1

1

*

2011 m. birželio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 567/2011, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Porchetta di Ariccia (SGN)]

Porchetta di Ariccia

25

*

2011 m. birželio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 568/2011, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Miód drahimski (SGN))

Miód drahimski

27

2011 m. birželio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 569/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

29

2011 m. birželio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 570/2011, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais

31

2011 m. birželio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 571/2011, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2011 m. birželio 16 d.

33

SPRENDIMAI

2011/341/BUSP

*

2011 m. birželio 15 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas Atalanta/2/2011 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), ES operacijos vado skyrimo

36

2011/342/ES

*

2011 m. gegužės 9 d. Europos centrinio banko sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2004/3 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos centrinio banko dokumentais (ECB/2011/6)

(ECB/2011/6)

37

| | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2009 m. liepos 23 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 341/09/COL dėl paskelbtos schemos, pagal kurią tam tikriems kooperatyvams suteikiamos mokesčio lengvatos (Norvegija) | 39 |

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

*

2009 m. liepos 23 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 341/09/COL dėl paskelbtos schemos, pagal kurią tam tikriems kooperatyvams suteikiamos mokesčio lengvatos (Norvegija)

39

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2011 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 446/2011, kuriuo tam tikriems importuojamiems Indijos, Indonezijos ir Malaizijos kilmės riebalų alkoholiams ir jų mišiniams nustatomas laikinasis antidempingo muitas, klaidų ištaisymas (OL L 122, 2011 5 11) | 54 |

Klaidų ištaisymas

*

2011 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 446/2011, kuriuo tam tikriems importuojamiems Indijos, Indonezijos ir Malaizijos kilmės riebalų alkoholiams ir jų mišiniams nustatomas laikinasis antidempingo muitas, klaidų ištaisymas (OL L 122, 2011 5 11)

(OL L 122, 2011 5 11)

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 16.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 158/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 566/2011

2011 m. birželio 8 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 715/2007 ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 692/2008 nuostatos dėl prieigos prie transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros informacijos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (1), ypač į jo 4 straipsnio 4 dalį, 5 straipsnio 3 dalį ir 8 straipsnį,

atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/46/EB, nustatančią motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (pagrindų direktyva) (2), ypač į jos 39 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 715/2007 nustatomi bendri techniniai variklinių transporto priemonių (toliau – transporto priemonės) ir pakaitinių dalių tipo patvirtinimo reikalavimai, atsižvelgiant į jų išmetamųjų teršalų kiekį, ir taisyklės dėl eksploatuojamų transporto priemonių atitikties, taršos kontrolės įtaisų patvarumo, transporto priemonėje įrengtų diagnostikos (TPĮD) sistemų, degalų suvartojimo matavimo ir transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros informacijos prieinamumo. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 715/2007 nustatomi bendri techniniai variklinių transporto priemonių (toliau – transporto priemonės) ir pakaitinių dalių tipo patvirtinimo reikalavimai, atsižvelgiant į jų išmetamųjų teršalų kiekį, ir taisyklės dėl eksploatuojamų transporto priemonių atitikties, taršos kontrolės įtaisų patvarumo, transporto priemonėje įrengtų diagnostikos (TPĮD) sistemų, degalų suvartojimo matavimo ir transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros informacijos prieinamumo.

| (2) | 2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 692/2008, įgyvendinančiu ir iš dalies keičiančiu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (3), reikalaujama, kad Komisija nustatytų naują bandymų atlikimo tvarką lengvųjų transporto priemonių išmetamųjų kietųjų dalelių masei ir skaičiui nustatyti. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 692/2008, įgyvendinančiu ir iš dalies keičiančiu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (3), reikalaujama, kad Komisija nustatytų naują bandymų atlikimo tvarką lengvųjų transporto priemonių išmetamųjų kietųjų dalelių masei ir skaičiui nustatyti.

| (3) | 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyva 76/756/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimu motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose, suderinimo (4) reikalaujama saugumo tikslais naudoti dienos žibintus. Šių transporto priemonei veikiant nuolat įjungtų prietaisų poveikis turėtų tiksliai atitikti išmatuotą išmetamųjų teršalų ir išmetamo CO2 kiekį. |
| --- | --- |

(3)

1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyva 76/756/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apšvietimo ir apšvietimo-signalizavimo įtaisų įrengimu motorinėse transporto priemonėse ir jų priekabose, suderinimo (4) reikalaujama saugumo tikslais naudoti dienos žibintus. Šių transporto priemonei veikiant nuolat įjungtų prietaisų poveikis turėtų tiksliai atitikti išmatuotą išmetamųjų teršalų ir išmetamo CO2 kiekį.

| (4) | Reikia stebėti dyzelino dalelių filtrus (DDF), kad nebūtų DDF rodmenų klastojimo rizikos ir nepataisomų gedimų, nepriklausomai nuo to, ar transporto priemonėje įrengtos diagnostikos (TPĮD) sistemos taikomos ribinės vertės yra viršijamos. |
| --- | --- |

(4)

Reikia stebėti dyzelino dalelių filtrus (DDF), kad nebūtų DDF rodmenų klastojimo rizikos ir nepataisomų gedimų, nepriklausomai nuo to, ar transporto priemonėje įrengtos diagnostikos (TPĮD) sistemos taikomos ribinės vertės yra viršijamos.

| (5) | Dėl to, kad elektros grandinės yra nuolat stebimos, turėtų būti atsisakyta pranešimų, pateikiamų transporto priemonėje įrengtos diagnostikos (TPĮD) sistemos, taikant reikalavimus dėl eksploatacinių savybių koeficiento. |
| --- | --- |

(5)

Dėl to, kad elektros grandinės yra nuolat stebimos, turėtų būti atsisakyta pranešimų, pateikiamų transporto priemonėje įrengtos diagnostikos (TPĮD) sistemos, taikant reikalavimus dėl eksploatacinių savybių koeficiento.

| (6) | Atsižvelgiant į atvejų, kai vairuojant galima naudoti įpurškimo reguliavimo sistemos rodmenis arba šaltojo paleidimo reikalaujančius rodmenis, retą dažnumą, minėtiems rodmenims reikia nustatyti specialius naudingumo reikalavimus. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į atvejų, kai vairuojant galima naudoti įpurškimo reguliavimo sistemos rodmenis arba šaltojo paleidimo reikalaujančius rodmenis, retą dažnumą, minėtiems rodmenims reikia nustatyti specialius naudingumo reikalavimus.

| (7) | Turėtų būti suvienodinti statistiniai kriterijai, pagal kuriuos automatiškai vertinama atitiktis reikalavimams dėl eksploatacinių savybių koeficiento. |
| --- | --- |

(7)

Turėtų būti suvienodinti statistiniai kriterijai, pagal kuriuos automatiškai vertinama atitiktis reikalavimams dėl eksploatacinių savybių koeficiento.

| (8) | Jei iš stebimo išmetamo nitrogeno oksidų (NOx) kiekio nustatoma, kad selektyviosios katalizinės redukcijos (SEK) sistemos rodmenys klastojami, turėtų būti patikslintos sąlygos, kuriomis aktyvuojama vairuotojo raginimo imtis priemonių sistema. |
| --- | --- |

(8)

Jei iš stebimo išmetamo nitrogeno oksidų (NOx) kiekio nustatoma, kad selektyviosios katalizinės redukcijos (SEK) sistemos rodmenys klastojami, turėtų būti patikslintos sąlygos, kuriomis aktyvuojama vairuotojo raginimo imtis priemonių sistema.

| (9) | Turėtų būti patikslinti vairuotojo raginimo imtis priemonių sistemos aktyvavimo rodmenys, atsižvelgiant į galimą šių duomenų panaudojimą ateityje atliekant transporto priemonės tinkamumo eksploatuoti kelyje tikrinimus. |
| --- | --- |

(9)

Turėtų būti patikslinti vairuotojo raginimo imtis priemonių sistemos aktyvavimo rodmenys, atsižvelgiant į galimą šių duomenų panaudojimą ateityje atliekant transporto priemonės tinkamumo eksploatuoti kelyje tikrinimus.

| (10) | Atsižvelgiant į inovacijas, turėtų būti sudarytos sąlygos techniškai patobulinti išmetamųjų teršalų kontrolės kompiuterį apsaugant jį nuo rodmenų klastojimo. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į inovacijas, turėtų būti sudarytos sąlygos techniškai patobulinti išmetamųjų teršalų kontrolės kompiuterį apsaugant jį nuo rodmenų klastojimo.

| (11) | Kompiuterio duomenų registravimas ir pranešimas yra svarbi privalomųjų transporto priemonės diagnostikos (TPĮD) sistemos rodmenų dalis ir jų neturėtų būti atsisakoma pareiškiant apie tariamus trūkumus, visų pirma nesistematiškus trūkumus, kai gamintojas pasirenka tam tikrus vidaus ir (arba) išorės ryšių standartus. |
| --- | --- |

(11)

Kompiuterio duomenų registravimas ir pranešimas yra svarbi privalomųjų transporto priemonės diagnostikos (TPĮD) sistemos rodmenų dalis ir jų neturėtų būti atsisakoma pareiškiant apie tariamus trūkumus, visų pirma nesistematiškus trūkumus, kai gamintojas pasirenka tam tikrus vidaus ir (arba) išorės ryšių standartus.

| (12) | Siekiant užtikrinti veiksmingą konkurenciją transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros informacijos paslaugų rinkoje ir patikslinti, kad minėtai informacijai taip pat priskiriami duomenys, kuriuos reikia pateikti nepriklausomiems operatoriams, išskyrus remontininkus, kad visa nepriklausoma transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros rinka galėtų konkuruoti su įgaliotaisiais atstovais, nepriklausomai nuo to, ar transporto priemonės gamintojas įgaliotiesiems platintojams ir remontininkams minėtą informaciją pateikia tiesiogiai, būtina dar patikslinti pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 pateikiamos informacijos detales. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant užtikrinti veiksmingą konkurenciją transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros informacijos paslaugų rinkoje ir patikslinti, kad minėtai informacijai taip pat priskiriami duomenys, kuriuos reikia pateikti nepriklausomiems operatoriams, išskyrus remontininkus, kad visa nepriklausoma transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros rinka galėtų konkuruoti su įgaliotaisiais atstovais, nepriklausomai nuo to, ar transporto priemonės gamintojas įgaliotiesiems platintojams ir remontininkams minėtą informaciją pateikia tiesiogiai, būtina dar patikslinti pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 pateikiamos informacijos detales.

| (13) | Vadovaujantis proporcingumo principu, nors transporto priemonės gamintojai neturėtų būti verčiami rinkti iš trečiųjų šalių duomenis apie atskirų transporto priemonių patobulinimus, taikydami vien tik Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir jį įgyvendinančius aktus, siekiant užtikrinti remonto ir techninės priežiūros rinkos konkurencingumą, nepriklausomiems operatoriams turėtų būti pateikiami tie atnaujinti duomenys apie transporto priemonės sudedamąsias dalis, kurie yra žinomi įgaliotiesiems platintojams ir remontininkams. |
| --- | --- |

(13)

Vadovaujantis proporcingumo principu, nors transporto priemonės gamintojai neturėtų būti verčiami rinkti iš trečiųjų šalių duomenis apie atskirų transporto priemonių patobulinimus, taikydami vien tik Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir jį įgyvendinančius aktus, siekiant užtikrinti remonto ir techninės priežiūros rinkos konkurencingumą, nepriklausomiems operatoriams turėtų būti pateikiami tie atnaujinti duomenys apie transporto priemonės sudedamąsias dalis, kurie yra žinomi įgaliotiesiems platintojams ir remontininkams.

| (14) | Darbo vienetai nepriklausomiems operatoriams yra svarbi techninio remonto ir techninės priežiūros informacija. Patikslinimas, kad darbo vienetams taikomas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 6 straipsnis, rinkos dalyviams turėtų suteikti komercinio aiškumo. |
| --- | --- |

(14)

Darbo vienetai nepriklausomiems operatoriams yra svarbi techninio remonto ir techninės priežiūros informacija. Patikslinimas, kad darbo vienetams taikomas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 6 straipsnis, rinkos dalyviams turėtų suteikti komercinio aiškumo.

| (15) | Kai transporto priemonių gamintojai nustatys, kad transporto priemonėje įrašai apie remontą ir techninę priežiūrą, kurių prieigos teisę transporto priemonių savininkai taip pat gali suteikti nepriklausomiems remontininkams, kad jie galėtų įtraukti pranešimą apie atliktus remonto ir techninės priežiūros darbus, fiziškai nebekaupiami, o saugomi transporto priemonės gamintojo centrinėje duomenų bazėje, transporto priemonių savininkams sutikus, prieigos prie šių įrašų teisė privalo būti suteikta ir nepriklausomiems remontininkams, siekiant leisti jiems toliau registruoti visus atliktus remonto ir techninės priežiūros darbus ir sudaryti sąlygas transporto priemonių savininkams turėti vieną atskirą dokumentą, kuriuo įrodomi visi šie darbai. |
| --- | --- |

(15)

Kai transporto priemonių gamintojai nustatys, kad transporto priemonėje įrašai apie remontą ir techninę priežiūrą, kurių prieigos teisę transporto priemonių savininkai taip pat gali suteikti nepriklausomiems remontininkams, kad jie galėtų įtraukti pranešimą apie atliktus remonto ir techninės priežiūros darbus, fiziškai nebekaupiami, o saugomi transporto priemonės gamintojo centrinėje duomenų bazėje, transporto priemonių savininkams sutikus, prieigos prie šių įrašų teisė privalo būti suteikta ir nepriklausomiems remontininkams, siekiant leisti jiems toliau registruoti visus atliktus remonto ir techninės priežiūros darbus ir sudaryti sąlygas transporto priemonių savininkams turėti vieną atskirą dokumentą, kuriuo įrodomi visi šie darbai.

| (16) | Turėtų būti suteikta daugiau lankstumo perprogramuojant transporto priemonės valdymo įrenginius ir transporto priemonės gamintojams keičiantis duomenimis su nepriklausomais operatoriais, siekiant sudaryti sąlygas taikyti inovacijas ir taupyti sąnaudas. |
| --- | --- |

(16)

Turėtų būti suteikta daugiau lankstumo perprogramuojant transporto priemonės valdymo įrenginius ir transporto priemonės gamintojams keičiantis duomenimis su nepriklausomais operatoriais, siekiant sudaryti sąlygas taikyti inovacijas ir taupyti sąnaudas.

| (17) | Reikėtų užtikrinti, kad pagal susijusiems Reglamento (EB) Nr. 715/2007 ir Reglamento (EB) Nr. 692/2008 reikalavimams lygiavertę atitinkamą Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklę patvirtintos transporto priemonės, atitinkančios šių reglamentų reikalavimus dėl prieigos prie informacijos, būtų tvirtinamos vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 715/2007 nesukeliant administracinės naštos. |
| --- | --- |

(17)

Reikėtų užtikrinti, kad pagal susijusiems Reglamento (EB) Nr. 715/2007 ir Reglamento (EB) Nr. 692/2008 reikalavimams lygiavertę atitinkamą Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklę patvirtintos transporto priemonės, atitinkančios šių reglamentų reikalavimus dėl prieigos prie informacijos, būtų tvirtinamos vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 715/2007 nesukeliant administracinės naštos.

| (18) | Šiuo metu nėra bendros transporto priemonių gamintojų ir nepriklausomų operatorių keitimosi duomenimis apie transporto priemonių komponentus tvarkos, todėl būtų tikslinga parengti tokio keitimosi duomenimis principus. Europos standartizacijos komitetas (CEN) ateityje turėtų oficialiai parengti bendrą struktūrizuotą tvarką dėl standartizuoto keitimosi duomenimis formato, tačiau CEN suteikti įgaliojimai standartui parengti nenustato šio būsimo standarto detalumo. Jį rengdamas CEN visų pirma turėtų atsižvelgti tiek į transporto priemonių gamintojų, tiek į nepriklausomų operatorių interesus bei poreikius ir ištirti kitas galimybes, kaip antai, atviri duomenų formatai, aprašyti gerai apibrėžtų metaduomenų rinkiniu, siekiant pritaikyti esamą IT infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(18)

Šiuo metu nėra bendros transporto priemonių gamintojų ir nepriklausomų operatorių keitimosi duomenimis apie transporto priemonių komponentus tvarkos, todėl būtų tikslinga parengti tokio keitimosi duomenimis principus. Europos standartizacijos komitetas (CEN) ateityje turėtų oficialiai parengti bendrą struktūrizuotą tvarką dėl standartizuoto keitimosi duomenimis formato, tačiau CEN suteikti įgaliojimai standartui parengti nenustato šio būsimo standarto detalumo. Jį rengdamas CEN visų pirma turėtų atsižvelgti tiek į transporto priemonių gamintojų, tiek į nepriklausomų operatorių interesus bei poreikius ir ištirti kitas galimybes, kaip antai, atviri duomenų formatai, aprašyti gerai apibrėžtų metaduomenų rinkiniu, siekiant pritaikyti esamą IT infrastruktūrą.

| (19) | Todėl reglamentus (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 692/2008 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(19)

Todėl reglamentus (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 692/2008 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (20) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(20)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 715/2007 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Šio straipsnio 1 dalyje minima informacija turi aprėpti:






  a) | nedviprasmiškus transporto priemonės atpažinimo duomenis; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šio straipsnio 1 dalyje minima informacija turi aprėpti:

a)

nedviprasmiškus transporto priemonės atpažinimo duomenis;

| b) | aptarnavimo žinynus, įskaitant įrašus apie remontą ir techninę priežiūrą; |
| --- | --- |

b)

aptarnavimo žinynus, įskaitant įrašus apie remontą ir techninę priežiūrą;

| c) | techninius vadovus; |
| --- | --- |

c)

techninius vadovus;

| d) | sudedamųjų dalių ir diagnostikos informaciją (pvz., mažiausiąsias ir didžiausiąsias teorines matavimo vertes); |
| --- | --- |

d)

sudedamųjų dalių ir diagnostikos informaciją (pvz., mažiausiąsias ir didžiausiąsias teorines matavimo vertes);

| e) | laidų išvedžiojimo schemas; |
| --- | --- |

e)

laidų išvedžiojimo schemas;

| f) | diagnostinius sutrikimų kodus (įskaitant specialius gamintojo kodus); |
| --- | --- |

f)

diagnostinius sutrikimų kodus (įskaitant specialius gamintojo kodus);

| g) | transporto priemonės tipui taikomą programinės įrangos kalibravimo numerį; |
| --- | --- |

g)

transporto priemonės tipui taikomą programinės įrangos kalibravimo numerį;

| h) | informaciją, teikiamą apie patentuotus įrankius bei įrangą ir patentuotomis priemonėmis; |
| --- | --- |

h)

informaciją, teikiamą apie patentuotus įrankius bei įrangą ir patentuotomis priemonėmis;

| i) | duomenų registro informaciją ir abipusius stebėjimo bei bandymų duomenis; ir |
| --- | --- |

i)

duomenų registro informaciją ir abipusius stebėjimo bei bandymų duomenis; ir

| j) | standartinius remonto ir techninės priežiūros darbo vienetus arba laiko trukmę, jeigu gamintojo įgaliotieji platintojai ir remontininkai juos sužino tiesiogiai ar iš trečiosios šalies.“; |
| --- | --- |

j)

standartinius remonto ir techninės priežiūros darbo vienetus arba laiko trukmę, jeigu gamintojo įgaliotieji platintojai ir remontininkai juos sužino tiesiogiai ar iš trečiosios šalies.“;

| b) | papildoma 8 dalimi:
  „8.   Jeigu įrašai apie transporto priemonės remontą ir techninę priežiūrą saugomi transporto priemonės gamintojo centrinėje duomenų bazėje arba jo vardu, nepriklausomiems remontininkams, patvirtintiems ir įgaliotiems kaip nustatyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 692/2008 (5) XIV priedo 2.2 punkte, tomis pačiomis sąlygomis kaip ir įgaliotiesiems platintojams ir remontininkams, suteikiama nemokama prieiga prie šių įrašų, kad jie galėtų įvesti informaciją apie atliktus remonto ir techninės priežiūros darbus. |
| --- | --- |

b)

papildoma 8 dalimi:

„8.   Jeigu įrašai apie transporto priemonės remontą ir techninę priežiūrą saugomi transporto priemonės gamintojo centrinėje duomenų bazėje arba jo vardu, nepriklausomiems remontininkams, patvirtintiems ir įgaliotiems kaip nustatyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 692/2008 (5) XIV priedo 2.2 punkte, tomis pačiomis sąlygomis kaip ir įgaliotiesiems platintojams ir remontininkams, suteikiama nemokama prieiga prie šių įrašų, kad jie galėtų įvesti informaciją apie atliktus remonto ir techninės priežiūros darbus.

| 2. | 7 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Gamintojo pateiktos transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros informacijos, įskaitant operacijų atlikimo paslaugas, kaip antai perprogravimas ar techninė pagalba, prieiga suteikiama valandai, dienai, mėnesiui ar metams, o prieigos mokestis nustatomas pagal atitinkamą laikotarpį, kuriam tokia prieiga suteikiama. Be laiku pagrįsto mokėjimo už prieigą gamintojai gali nustatyti ir taikyti fiksuotus mokesčius už kiekvieną operaciją. Jei gamintojai taiko abi mokėjimo sistemas, nepriklausomi remontininkai pasirenka tokią mokėjimo sistemą (pagal laiką arba operacijas), kuriai jie teikia pirmenybę.“ |
| --- | --- |

2.

7 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Gamintojo pateiktos transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros informacijos, įskaitant operacijų atlikimo paslaugas, kaip antai perprogravimas ar techninė pagalba, prieiga suteikiama valandai, dienai, mėnesiui ar metams, o prieigos mokestis nustatomas pagal atitinkamą laikotarpį, kuriam tokia prieiga suteikiama. Be laiku pagrįsto mokėjimo už prieigą gamintojai gali nustatyti ir taikyti fiksuotus mokesčius už kiekvieną operaciją. Jei gamintojai taiko abi mokėjimo sistemas, nepriklausomi remontininkai pasirenka tokią mokėjimo sistemą (pagal laiką arba operacijas), kuriai jie teikia pirmenybę.“

| 3. | Išbraukiamos I priedo 1 lentelės 1 ir 2 pastabos ir 2 lentelės 1, 2 ir 5 pastabos. |
| --- | --- |

3.

Išbraukiamos I priedo 1 lentelės 1 ir 2 pastabos ir 2 lentelės 1, 2 ir 5 pastabos.

2 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 2 straipsnis papildomas 33 punktu:
  „33.   „Šaltasis paleidimas“– variklio aušalo temperatūra (arba lygiavertė temperatūra) paleidus variklį, ne didesnė kaip 35 °C ir ne daugiau kaip 7 K didesnė už aplinkos temperatūrą (jeigu taikoma) paleidus variklį.“ |
| --- | --- |

1.

2 straipsnis papildomas 33 punktu:

„33.   „Šaltasis paleidimas“– variklio aušalo temperatūra (arba lygiavertė temperatūra) paleidus variklį, ne didesnė kaip 35 °C ir ne daugiau kaip 7 K didesnė už aplinkos temperatūrą (jeigu taikoma) paleidus variklį.“

| 2. | 6 straipsnio 1 dalis papildoma ketvirta ir penkta pastraipomis:
  „Atitinkami reikalavimai laikomi įvykdytais, jeigu paisoma visų šių sąlygų:






  a) | paisoma 13 straipsnyje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- | --- |

2.

6 straipsnio 1 dalis papildoma ketvirta ir penkta pastraipomis:

„Atitinkami reikalavimai laikomi įvykdytais, jeigu paisoma visų šių sąlygų:

a)

paisoma 13 straipsnyje nustatytų reikalavimų;

| b) | transporto priemonė patvirtinta pagal JT EEK taisyklę Nr. 83 su 06 serijos pakeitimais, taisyklę Nr. 101 su 01 serijos pakeitimais ir, jeigu jos variklis yra slėginio uždegimo, pagal taisyklės Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais III dalį. |
| --- | --- |

b)

transporto priemonė patvirtinta pagal JT EEK taisyklę Nr. 83 su 06 serijos pakeitimais, taisyklę Nr. 101 su 01 serijos pakeitimais ir, jeigu jos variklis yra slėginio uždegimo, pagal taisyklės Nr. 24 su 03 serijos pakeitimais III dalį.

Ketvirtoje pastraipoje nurodytu atveju taip pat taikomos 14 straipsnio nuostatos.“

| 3. | 10 straipsnio 1 dalis papildoma trečia ir ketvirta pastraipomis:
  „Atitinkami reikalavimai laikomi įvykdytais, jeigu paisoma visų šių sąlygų:






  a) | paisoma 13 straipsnyje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- | --- |

3.

10 straipsnio 1 dalis papildoma trečia ir ketvirta pastraipomis:

„Atitinkami reikalavimai laikomi įvykdytais, jeigu paisoma visų šių sąlygų:

a)

paisoma 13 straipsnyje nustatytų reikalavimų;

| b) | pakaitiniai taršos kontrolės įtaisai patvirtinti pagal JT EEK taisyklę Nr. 103. |
| --- | --- |

b)

pakaitiniai taršos kontrolės įtaisai patvirtinti pagal JT EEK taisyklę Nr. 103.

Ketvirtoje pastraipoje nurodytu atveju taip pat taikomos 14 straipsnio nuostatos.“

| 4. | 13 straipsnio 9 dalis pakeičiama taip:
  „9.   Įsteigiamas Transporto priemonės informacijos prieigos forumas (toliau – Forumas).
  Forumas svarsto, ar informacijos prieiga turi neigiamos įtakos bandymams mažinti transporto priemonių vagysčių skaičių, ir teikia rekomendacijas dėl informacijos prieigos reikalavimų tobulinimo. Visų pirma, Forumas Komisijai teikia rekomendacijas dėl akredituotų organizacijų taikomos nepriklausomų operatorių tvirtinimo ir teisės gauti informaciją apie transporto priemonių saugumą jiems suteikimo tvarkos nustatymo.
  Komisijos sprendimu Forumo diskusijos ir išvados gali būti įslaptintos.“ |
| --- | --- |

4.

13 straipsnio 9 dalis pakeičiama taip:

„9.   Įsteigiamas Transporto priemonės informacijos prieigos forumas (toliau – Forumas).

Forumas svarsto, ar informacijos prieiga turi neigiamos įtakos bandymams mažinti transporto priemonių vagysčių skaičių, ir teikia rekomendacijas dėl informacijos prieigos reikalavimų tobulinimo. Visų pirma, Forumas Komisijai teikia rekomendacijas dėl akredituotų organizacijų taikomos nepriklausomų operatorių tvirtinimo ir teisės gauti informaciją apie transporto priemonių saugumą jiems suteikimo tvarkos nustatymo.

Komisijos sprendimu Forumo diskusijos ir išvados gali būti įslaptintos.“

| 5. | I, III, IV, VIII, IX, XI, XII, XIV, XVI ir XVIII priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento I priedą. |
| --- | --- |

5.

I, III, IV, VIII, IX, XI, XII, XIV, XVI ir XVIII priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento I priedą.

| 6. | II priedas pakeičiamas šio reglamento II priede išdėstytu tekstu. |
| --- | --- |

6.

II priedas pakeičiamas šio reglamento II priede išdėstytu tekstu.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 171, 2007 6 29, p. 1.

1

(2)  OL L 263, 2007 10 9, p. 1.

2

(3)  OL L 199, 2008 7 28, p. 1.

3

(4)  OL L 262, 1976 9 27, p. 1.

4

(5)  OL L 199, 2008 7 28, p. 1.“

5

---

I PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 692/2008 priedų pakeitimai

| 1. | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2.3.1 punktas pakeičiamas taip:






  „2.3.1. | Kiekvienoje išmetamųjų teršalų kontrolės kompiuterį turinčioje transporto priemonėje turi būti priemonės, neleidžiančios daryti patobulinimų, išskyrus atvejus, kai tai leidžiama gamintojo. Gamintojas leidžia daryti patobulinimus, jei jie būtini transporto priemonės diagnostikos, techninės priežiūros, apžiūros, modernizavimo arba remonto darbams atlikti. Visi kompiuterių kodai ar darbiniai parametrai, kuriuos galima perprogramuoti, turi būti apsaugoti nuo klastojimo, o jų apsaugos lygis turi būti ne mažesnis už nustatytąjį 2001 m. kovo 15 d. ISO 15031–7 standartu (1996 m. spalio mėn., SAE J21186). Visi keičiamieji kalibravimo atmintinės lustai turi būti įdėti į sandarią talpyklą ar korpusą arba apsaugoti elektroniniais algoritmais ir jų neturi būti įmanoma pakeisti be specialių įrankių ar tam tikros metodikos. Leidžiama taip apsaugoti tik tas priemones, kurios yra tiesiogiai susijusios su išmetamųjų teršalų kiekio kalibravimu arba transporto priemonės apsauga nuo vagystės.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

2.3.1 punktas pakeičiamas taip:

„2.3.1.

Kiekvienoje išmetamųjų teršalų kontrolės kompiuterį turinčioje transporto priemonėje turi būti priemonės, neleidžiančios daryti patobulinimų, išskyrus atvejus, kai tai leidžiama gamintojo. Gamintojas leidžia daryti patobulinimus, jei jie būtini transporto priemonės diagnostikos, techninės priežiūros, apžiūros, modernizavimo arba remonto darbams atlikti. Visi kompiuterių kodai ar darbiniai parametrai, kuriuos galima perprogramuoti, turi būti apsaugoti nuo klastojimo, o jų apsaugos lygis turi būti ne mažesnis už nustatytąjį 2001 m. kovo 15 d. ISO 15031–7 standartu (1996 m. spalio mėn., SAE J21186). Visi keičiamieji kalibravimo atmintinės lustai turi būti įdėti į sandarią talpyklą ar korpusą arba apsaugoti elektroniniais algoritmais ir jų neturi būti įmanoma pakeisti be specialių įrankių ar tam tikros metodikos. Leidžiama taip apsaugoti tik tas priemones, kurios yra tiesiogiai susijusios su išmetamųjų teršalų kiekio kalibravimu arba transporto priemonės apsauga nuo vagystės.“;

| b) | I.2.4 lentelė pakeičiama taip:
  „I.2.4   lentelė


  Bandymų reikalavimų taikymas suteikiant tipo patvirtinimą ir tipo išplėtimo patvirtinimą | Priverstinio uždegimo variklį turinčios transporto priemonės, įskaitant naudojančias mišrius degalus | Slėginio uždegimo variklį turinčios transporto priemonės, įskaitant naudojančias mišrius degalus |
| --- | --- | --- | --- |
| Vienos rūšies degalus naudojančios transporto priemonės | Dviejų rūšių degalus naudojančios transporto priemonės (1) | Mišrius degalus naudojančios transporto priemonės (1) | Mišrius degalus naudojančios transporto priemonės | Vienos rūšies degalus naudojančios transporto priemonės |
| Etaloniniai degalai | Benzinas (E5) | SND | GD/biometanas | Vandenilis | Benzinas (E5) | Benzinas (E5) | Benzinas (E5) | Benzinas (E5) | Dyzelinas (B5) | Dyzelinas (B5) |
| SND | GD/biometanas | Vandenilis | Etanolis (E85) | Biodyzelinas |
| Dujiniai teršalai
  (1 tipo bandymas) | Taip | Taip | Taip | | Taip
  (abi degalų rūšys) | Taip
  (abi degalų rūšys) | Taip
  (tik benzinas) (2) | Taip
  (abi degalų rūšys) | Taip
  (tik B5) (2) | Taip |
| Kietųjų dalelių masė ir kiekis
  (1 tipo bandymas) | Taip | — | — | | Taip
  (tik benzinas) | Taip
  (tik benzinas) | Taip
  (tik benzinas) (2) | Taip
  (abi degalų rūšys) | Taip
  (tik B5) (2) | Taip |
| Teršalų išmetimas varikliui veikiant tuščiąja eiga
  (2 tipo bandymas) | Taip | Taip | Taip | | Taip
  (abi degalų rūšys) | Taip
  (abi degalų rūšys) | Taip
  (tik benzinas) (2) | Taip
  (abi degalų rūšys) | — | — |
| Karterio teršalų išmetimas
  (3 tipo bandymas) | Taip | Taip | Taip | | Taip
  (tik benzinas) | Taip
  (tik benzinas) | Taip
  (tik benzinas) (2) | Taip
  (benzinas) | — | — |
| Garavimo išlakos
  (4 tipo bandymas) | Taip | — | — | | Taip
  (tik benzinas) | Taip
  (tik benzinas) | Taip
  (tik benzinas) (2) | Taip
  (benzinas) | — | — |
| Patvarumas
  (5 tipo bandymas) | Taip | Taip | Taip | | Taip
  (tik benzinas) | Taip
  (tik benzinas) | Taip
  (tik benzinas) (2) | Taip
  (benzinas) | Taip
  (tik B5) (2) | Taip |
| Teršalų išmetimas esant žemai temperatūrai
  (6 tipo bandymas) | Taip | — | — | | Taip
  (tik benzinas) | Taip
  (tik benzinas) | Taip
  (tik benzinas) (2) | Taip
  (abi degalų rūšys) (3) | | |
| Eksploatuojamų transporto priemonių atitiktis | Taip | Taip | Taip | | Taip
  (abi degalų rūšys) | Taip
  (abi degalų rūšys) | Taip
  (tik benzinas) (2) | Taip
  (abi degalų rūšys) | Taip
  (tik B5) (2) | Taip |
| Transporto priemonėje įrengta diagnostikos sistema | Taip | Taip | Taip | | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip |
| Išmetamo CO2 kiekis ir degalų sąnaudos | Taip | Taip | Taip | | Taip
  (abi degalų rūšys) | Taip
  (abi degalų rūšys) | Taip
  (tik benzinas) | Taip
  (abi degalų rūšys) | Taip
  (tik B5) (2) | Taip |
| Dūmų neskaidrumas | — | — | — | | — | — | — | — | Taip
  (tik B5) (2) | Taip |

b)

I.2.4 lentelė pakeičiama taip:

„I.2.4   lentelė

Bandymų reikalavimų taikymas suteikiant tipo patvirtinimą ir tipo išplėtimo patvirtinimą

Priverstinio uždegimo variklį turinčios transporto priemonės, įskaitant naudojančias mišrius degalus

Slėginio uždegimo variklį turinčios transporto priemonės, įskaitant naudojančias mišrius degalus

Vienos rūšies degalus naudojančios transporto priemonės

Dviejų rūšių degalus naudojančios transporto priemonės (1)

Mišrius degalus naudojančios transporto priemonės (1)

Mišrius degalus naudojančios transporto priemonės

Vienos rūšies degalus naudojančios transporto priemonės

Etaloniniai degalai

Benzinas (E5)

SND

GD/biometanas

Vandenilis

Benzinas (E5)

Benzinas (E5)

Benzinas (E5)

Benzinas (E5)

Dyzelinas (B5)

Dyzelinas (B5)

SND

GD/biometanas

Vandenilis

Etanolis (E85)

Biodyzelinas

Dujiniai teršalai

(1 tipo bandymas)

Taip

Taip

Taip

Taip

(abi degalų rūšys)

Taip

(abi degalų rūšys)

Taip

(tik benzinas) (2)

Taip

(abi degalų rūšys)

Taip

(tik B5) (2)

Taip

Kietųjų dalelių masė ir kiekis

(1 tipo bandymas)

Taip

—

—

Taip

(tik benzinas)

Taip

(tik benzinas)

Taip

(tik benzinas) (2)

Taip

(abi degalų rūšys)

Taip

(tik B5) (2)

Taip

Teršalų išmetimas varikliui veikiant tuščiąja eiga

(2 tipo bandymas)

Taip

Taip

Taip

Taip

(abi degalų rūšys)

Taip

(abi degalų rūšys)

Taip

(tik benzinas) (2)

Taip

(abi degalų rūšys)

—

—

Karterio teršalų išmetimas

(3 tipo bandymas)

Taip

Taip

Taip

Taip

(tik benzinas)

Taip

(tik benzinas)

Taip

(tik benzinas) (2)

Taip

(benzinas)

—

—

Garavimo išlakos

(4 tipo bandymas)

Taip

—

—

Taip

(tik benzinas)

Taip

(tik benzinas)

Taip

(tik benzinas) (2)

Taip

(benzinas)

—

—

Patvarumas

(5 tipo bandymas)

Taip

Taip

Taip

Taip

(tik benzinas)

Taip

(tik benzinas)

Taip

(tik benzinas) (2)

Taip

(benzinas)

Taip

(tik B5) (2)

Taip

Teršalų išmetimas esant žemai temperatūrai

(6 tipo bandymas)

Taip

—

—

Taip

(tik benzinas)

Taip

(tik benzinas)

Taip

(tik benzinas) (2)

Taip

(abi degalų rūšys) (3)

Eksploatuojamų transporto priemonių atitiktis

Taip

Taip

Taip

Taip

(abi degalų rūšys)

Taip

(abi degalų rūšys)

Taip

(tik benzinas) (2)

Taip

(abi degalų rūšys)

Taip

(tik B5) (2)

Taip

Transporto priemonėje įrengta diagnostikos sistema

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

Išmetamo CO2 kiekis ir degalų sąnaudos

Taip

Taip

Taip

Taip

(abi degalų rūšys)

Taip

(abi degalų rūšys)

Taip

(tik benzinas)

Taip

(abi degalų rūšys)

Taip

(tik B5) (2)

Taip

Dūmų neskaidrumas

—

—

—

—

—

—

—

Taip

(tik B5) (2)

Taip

| c) | 3 priedėlio 3.4.8 punktas pakeičiamas taip:






  „3.4.8. | Transporto priemonės elektrinė rida ... km (pagal JT EEK taisyklės Nr. 101 9 priedą)“; |
| --- | --- | --- |

c)

3 priedėlio 3.4.8 punktas pakeičiamas taip:

„3.4.8.

Transporto priemonės elektrinė rida ... km (pagal JT EEK taisyklės Nr. 101 9 priedą)“;

| d) | 4 priedėlio 3.2 punktas pakeičiamas taip:






  „3.2. | Prieigos prie 3.1 punkte minėtų svetainių sąlygos (t. y. prieigos trukmė, prieigos kaina už valandą, dieną, mėnesį, metus ar sandorį): ...“; |
| --- | --- | --- |

d)

4 priedėlio 3.2 punktas pakeičiamas taip:

„3.2.

Prieigos prie 3.1 punkte minėtų svetainių sąlygos (t. y. prieigos trukmė, prieigos kaina už valandą, dieną, mėnesį, metus ar sandorį): ...“;

| e) | 6 priedėlio 1 lentelės paaiškinimai papildomi taip:
  „euro 5b išmetamųjų teršalų kiekio standartas– visi pagal euro 5 išmetamųjų teršalų kiekiui taikomi reikalavimai, įskaitant persvarstytą kietųjų dalelių masės, kietųjų dalelių skaičiaus ribinės vertės ir mišrius degalus naudojančių transporto priemonių teršalų kiekio, išmetamo esant žemai temperatūrai ir naudojant biodegalus, bandymų matavimo metodiką.
  euro 6b išmetamųjų teršalų kiekio standartas– visi pagal euro 6 išmetamam teršalų kiekiui taikomi reikalavimai, įskaitant persvarstytą kietųjų dalelių masės, kietųjų dalelių skaičiaus ribinės vertės ir mišrius degalus naudojančių transporto priemonių teršalų kiekio, išmetamo esant žemai temperatūrai ir naudojant biodegalus, bandymų matavimo metodiką.
  euro 5 TPĮD sistemos standartai– baziniai euro 5 TPĮD sistemos reikalavimai, išskyrus eksploatacinių savybių koeficientą (ESK), benzinu varomų transporto priemonių NOx stebėjimą ir griežtesnes dyzelinu varomų transporto priemonių išmetamųjų kietųjų dalelių masės ribines vertes.
  euro 6 TPĮD sistemos standartai– visi euro 6 TPĮD sistemos reikalavimai.“ |
| --- | --- |

e)

6 priedėlio 1 lentelės paaiškinimai papildomi taip:

„euro 5b išmetamųjų teršalų kiekio standartas– visi pagal euro 5 išmetamųjų teršalų kiekiui taikomi reikalavimai, įskaitant persvarstytą kietųjų dalelių masės, kietųjų dalelių skaičiaus ribinės vertės ir mišrius degalus naudojančių transporto priemonių teršalų kiekio, išmetamo esant žemai temperatūrai ir naudojant biodegalus, bandymų matavimo metodiką.

euro 6b išmetamųjų teršalų kiekio standartas– visi pagal euro 6 išmetamam teršalų kiekiui taikomi reikalavimai, įskaitant persvarstytą kietųjų dalelių masės, kietųjų dalelių skaičiaus ribinės vertės ir mišrius degalus naudojančių transporto priemonių teršalų kiekio, išmetamo esant žemai temperatūrai ir naudojant biodegalus, bandymų matavimo metodiką.

euro 5 TPĮD sistemos standartai– baziniai euro 5 TPĮD sistemos reikalavimai, išskyrus eksploatacinių savybių koeficientą (ESK), benzinu varomų transporto priemonių NOx stebėjimą ir griežtesnes dyzelinu varomų transporto priemonių išmetamųjų kietųjų dalelių masės ribines vertes.

euro 6 TPĮD sistemos standartai– visi euro 6 TPĮD sistemos reikalavimai.“

| 2. | III priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3.1 punktas pakeičiamas taip:






  „3.1. | Techniniai reikalavimai atitinka nustatytuosius JT EEK taisyklės Nr. 83 4 priede su 3.2–3.12 punktuose nustatytomis išimtimis. Nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 6 dalies antrajame sakinyje nustatytų datų kietųjų dalelių masė ir kietųjų dalelių kiekis nustatomas taikant išmetamųjų teršalų kiekio bandymų atlikimo tvarką, nustatytą JT EEK taisyklės Nr. 83 (05 serijos pakeitimai, padaryti 07 papildymu) 4a priedo 6 dalyje, naudojant 4.4 ir 4.5 punktuose aprašytą bandymų įrangą.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

III priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

3.1 punktas pakeičiamas taip:

„3.1.

Techniniai reikalavimai atitinka nustatytuosius JT EEK taisyklės Nr. 83 4 priede su 3.2–3.12 punktuose nustatytomis išimtimis. Nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 6 dalies antrajame sakinyje nustatytų datų kietųjų dalelių masė ir kietųjų dalelių kiekis nustatomas taikant išmetamųjų teršalų kiekio bandymų atlikimo tvarką, nustatytą JT EEK taisyklės Nr. 83 (05 serijos pakeitimai, padaryti 07 papildymu) 4a priedo 6 dalyje, naudojant 4.4 ir 4.5 punktuose aprašytą bandymų įrangą.“;

| b) | 3.4 punktas papildomas taip:






  „etanolis (E75) (C1 H2,61 O0,329) | d = 0,886 g/l“; |
| --- | --- | --- |

b)

3.4 punktas papildomas taip:

„etanolis (E75) (C1 H2,61 O0,329)

d = 0,886 g/l“;

| c) | 3.8 punkte esanti lentelė pakeičiama taip:






  „Degalai | X |
| --- | --- | --- |
| Benzinas (E5) | 13,4 |
| Dyzelinas (B5) | 13,5 |
| SND | 11,9 |
| GD/biometanas | 9,5 |
| Etanolis (E85) | 12,5 |
| Etanolis (E75) | 12,7“ |

c)

3.8 punkte esanti lentelė pakeičiama taip:

„Degalai

X

Benzinas (E5)

13,4

Dyzelinas (B5)

13,5

SND

11,9

GD/biometanas

9,5

Etanolis (E85)

12,5

Etanolis (E75)

12,7“

| d) | 3.10 punktas papildomas taip:
  „QTHC = 0,886, jei tai etanolis (E75)“; |
| --- | --- |

d)

3.10 punktas papildomas taip:

„QTHC = 0,886, jei tai etanolis (E75)“;

| e) | Papildoma 3.14 punktu:






  „3.14. | Nuo Komisijos direktyvos 2008/89/EB (4) 2 straipsnyje nustatytų datų transporto priemonės dienos žibintai, kaip apibrėžta JT EEK taisyklės Nr. 48 (5) 2 skirsnyje, bandymų ciklo metu išjungiami. Bandomoje transporto priemonėje įrengiama dienos žibintų sistema, kurios elektros energijos sąnaudos yra didžiausios iš visų dienos žibintų sistemų, gamintojo įrengiamų tose transporto priemonėse, kurių grupei priklauso reprezentatyvi patvirtinto tipo transporto priemonė. Gamintojas tipo patvirtinimo institucijoms šiuo atveju pateikia atitinkamus techninius dokumentus. |
| --- | --- | --- |

e)

Papildoma 3.14 punktu:

„3.14.

Nuo Komisijos direktyvos 2008/89/EB (4) 2 straipsnyje nustatytų datų transporto priemonės dienos žibintai, kaip apibrėžta JT EEK taisyklės Nr. 48 (5) 2 skirsnyje, bandymų ciklo metu išjungiami. Bandomoje transporto priemonėje įrengiama dienos žibintų sistema, kurios elektros energijos sąnaudos yra didžiausios iš visų dienos žibintų sistemų, gamintojo įrengiamų tose transporto priemonėse, kurių grupei priklauso reprezentatyvi patvirtinto tipo transporto priemonė. Gamintojas tipo patvirtinimo institucijoms šiuo atveju pateikia atitinkamus techninius dokumentus.

| 3. | IV priedo 1 priedėlio 2.2 punktas pakeičiamas taip:






  „2.2. | 5.3.7.3 punkte nurodyti atomų santykiai turi būti suprantami taip: | Hcv – vandenilio ir anglies atomų santykis:






  — | benzinas (E5) – 1,89, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

IV priedo 1 priedėlio 2.2 punktas pakeičiamas taip:

„2.2.

5.3.7.3 punkte nurodyti atomų santykiai turi būti suprantami taip:

Hcv – vandenilio ir anglies atomų santykis:

—

benzinas (E5) – 1,89,

| — | SND – 2,53, |
| --- | --- |

—

SND – 2,53,

| — | GD/biometanas – 4,0, |
| --- | --- |

—

GD/biometanas – 4,0,

| — | etanolis (E85) – 2,74, |
| --- | --- |

—

etanolis (E85) – 2,74,

| — | etanolis (E75) – 2,61. |
| --- | --- |

—

etanolis (E75) – 2,61.

| | Ocv – deguonies ir anglies atomų santykis:






  — | benzinas (E5) – 0,016, |
| --- | --- | --- |

Ocv – deguonies ir anglies atomų santykis:

—

benzinas (E5) – 0,016,

| — | SND – 0,0, |
| --- | --- |

—

SND – 0,0,

| — | GD/biometanas – 0,0, |
| --- | --- |

—

GD/biometanas – 0,0,

| — | etanolis (E85) – 0,39, |
| --- | --- |

—

etanolis (E85) – 0,39,

| — | etanolis (E75) – 0,329.“ |
| --- | --- |

—

etanolis (E75) – 0,329.“

| 4. | VIII priedo 2.3 punktas pakeičiamas taip:






  „2.3. | JT EEK taisyklės Nr. 83 5.3.5.2 punkte nurodytos ribinės vertės atitinka ribines vertes, pateiktas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 1 priedo 4 lentelėje.“ |
| --- | --- | --- |

4.

VIII priedo 2.3 punktas pakeičiamas taip:

„2.3.

JT EEK taisyklės Nr. 83 5.3.5.2 punkte nurodytos ribinės vertės atitinka ribines vertes, pateiktas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 1 priedo 4 lentelėje.“

| 5. | IX priedo B skirsnio pabaigoje sakinys „Etaloninių degalų specifikacija turi būti parengta iki datų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 6 dalyje“ pakeičiamas šia lentele:









  „Parametras | Vienetas | Ribos (6) | Bandymų metodas (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Tiriamasis oktaninis skaičius (TOS) | | 95 | — | EN ISO 5164 |
| Variklinis oktaninis skaičius (VOS) | | 85 | — | EN ISO 5163 |
| Tankis, esant 15 °C temperatūrai | kg/m3 | ataskaita | EN ISO 12185 |
| Garų slėgis | kPa | 50 | 60 | EN ISO 13016–1 (DVPE) |
| Sieros kiekis (8)
   (9) | mg/kg | — | 10 | EN ISO 20846
  EN ISO 20884 |
| Atsparumas oksidacijai | minutės | 360 | — | EN ISO 7536 |
| Dervų kiekis (išvalius tirpikliais) | mg/100ml | — | 4 | EN ISO 6246 |
| Nustatoma esant aplinkos temperatūrai arba esant 15 °C temperatūrai (taikomas didesnis dydis) | | Švarus ir šviesus, iš pažiūros be plaukiojančių ar nusėdusių teršalų | Apžiūra |
| Etanolis ir aukštesnieji alkoholiai (12) | % (V/V) | 70 | 80 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517 |
| Aukštesnieji alkoholiai (C3 – C8) | % (V/V) | — | 2 | |
| Metanolis | | — | 0,5 | |
| Benzinas (10) | % (V/V) | Likutis | EN 228 |
| Fosforas | mg/l | 0,30 (11) | ASTM D 3231
  EN 15487 |
| Vandens kiekis | % (V/V) | — | 0,3 | ASTM E 1064
  EN 15489 |
| Neorganiniai chloridai | mg/l | — | 1 | ISO 6227, EN 15492 |
| pHe | | 6,50 | 9 | ASTM D 6423
  EN 15490 |
| Vario plokštelės korozija (per 3 val., esant 50 °C temperatūrai) | Įvertinimas | 1 klasė | | EN ISO 2160 |
| Rūgštingumas (skaičiuojamas kaip acto rūgštis CH3COOH) | % (m/m) | | 0,005 | ASTM D1613
  EN 15491 |
| mg/l | | 40 |
| Anglies ir vandenilio santykis | | ataskaita | |
| Anglies ir deguonies santykis | | ataskaita | |

5.

IX priedo B skirsnio pabaigoje sakinys „Etaloninių degalų specifikacija turi būti parengta iki datų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 6 dalyje“ pakeičiamas šia lentele:

„Parametras

Vienetas

Ribos (6)

Bandymų metodas (7)

Mažiausia

Didžiausia

Tiriamasis oktaninis skaičius (TOS)

95

—

EN ISO 5164

Variklinis oktaninis skaičius (VOS)

85

—

EN ISO 5163

Tankis, esant 15 °C temperatūrai

kg/m3

ataskaita

EN ISO 12185

Garų slėgis

kPa

50

60

EN ISO 13016–1 (DVPE)

Sieros kiekis (8)
   (9)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Atsparumas oksidacijai

minutės

360

—

EN ISO 7536

Dervų kiekis (išvalius tirpikliais)

mg/100ml

—

4

EN ISO 6246

Nustatoma esant aplinkos temperatūrai arba esant 15 °C temperatūrai (taikomas didesnis dydis)

Švarus ir šviesus, iš pažiūros be plaukiojančių ar nusėdusių teršalų

Apžiūra

Etanolis ir aukštesnieji alkoholiai (12)

% (V/V)

70

80

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Aukštesnieji alkoholiai (C3 – C8)

% (V/V)

—

2

Metanolis

—

0,5

Benzinas (10)

% (V/V)

Likutis

EN 228

Fosforas

mg/l

0,30 (11)

ASTM D 3231

EN 15487

Vandens kiekis

% (V/V)

—

0,3

ASTM E 1064

EN 15489

Neorganiniai chloridai

mg/l

—

1

ISO 6227, EN 15492

pHe

6,50

9

ASTM D 6423

EN 15490

Vario plokštelės korozija (per 3 val., esant 50 °C temperatūrai)

Įvertinimas

1 klasė

EN ISO 2160

Rūgštingumas (skaičiuojamas kaip acto rūgštis CH3COOH)

% (m/m)

0,005

ASTM D1613

EN 15491

mg/l

40

Anglies ir vandenilio santykis

ataskaita

Anglies ir deguonies santykis

ataskaita

| 6. | XI priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | papildoma 2.14 punktu:






  „2.14. | Nuo 2011 m. rugsėjo 1 d., nukrypstant nuo JT EEK taisyklės Nr. 83 11 priedo 3.3.5 punkto nuostatų, visada patikrinama, ar kietųjų dalelių gaudyklė, jei ji įrengta kaip atskiras įtaisas arba integruota į sujungtą išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisą, bent jau nėra visiškai sugedusi arba išmontuota, jeigu pastaruoju atveju buvo viršytos taikomos išmetamųjų teršalų kiekių ribos. Taip pat patikrinama, ar ji nesugedusi taip, kad būtų viršytos taikomos TPĮD sistemos ribinės vertės.“; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

XI priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

papildoma 2.14 punktu:

„2.14.

Nuo 2011 m. rugsėjo 1 d., nukrypstant nuo JT EEK taisyklės Nr. 83 11 priedo 3.3.5 punkto nuostatų, visada patikrinama, ar kietųjų dalelių gaudyklė, jei ji įrengta kaip atskiras įtaisas arba integruota į sujungtą išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisą, bent jau nėra visiškai sugedusi arba išmontuota, jeigu pastaruoju atveju buvo viršytos taikomos išmetamųjų teršalų kiekių ribos. Taip pat patikrinama, ar ji nesugedusi taip, kad būtų viršytos taikomos TPĮD sistemos ribinės vertės.“;

| b) | 3.3 punktas pakeičiamas taip:






  „3.3. | Patvirtinimo institucija nepriima prašymų dėl trūkumų, jeigu trūkumai susiję su tuo, kad visiškai nėra reikiamo diagnostikos sistemos rodmens arba privalomųjų įrašų arba duomenų, susijusių su rodmeniu.“; |
| --- | --- | --- |

b)

3.3 punktas pakeičiamas taip:

„3.3.

Patvirtinimo institucija nepriima prašymų dėl trūkumų, jeigu trūkumai susiję su tuo, kad visiškai nėra reikiamo diagnostikos sistemos rodmens arba privalomųjų įrašų arba duomenų, susijusių su rodmeniu.“;

| c) | 1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  i) | 3.1.7 ir 3.1.8 punktai pakeičiami taip:






  „3.1.7. | Ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo pirmosios nustatyto tipo transporto priemonės su ESK, priskiriamos TPĮD sistemai priklausančių transporto priemonių šeimai, pateikimo rinkai dienos ir vėliau kas 18 mėnesių gamintojas turi įrodyti patvirtinimo institucijai ir, pateikus prašymą, Komisijai, kad visi rodmenys, kuriuos turi nurodyta TPĮD sistema, atitinka statistinius kriterijus, vadovaujantis šio priedėlio 3.6 punktu. Nepažeidžiant šio priedėlio 3.1.9 punkto nuostatų, šiuo tikslu TPĮD sistemai priklausančių transporto priemonių, kurių Sąjungoje užregistruojama daugiau nei 1 000, šeimoms, kurioms atrankos laikotarpiu turi būti taikoma atranka, taikoma ši II priede aprašyta tvarka.
  Be II priede nustatytų reikalavimų ir nepriklausomai nuo to, kokie yra II priedo 2 skirsnyje aprašyto audito rezultatai, patvirtinimą suteikusi institucija atlieka eksploatuojamų transporto priemonių ESK atitikties patikrą, kaip aprašyta II priedo 1 priedėlyje, atsitiktine tvarka atrenkant atitinkamą skaičių bandinių. „Atsitiktine tvarka atrenkant atitinkamą skaičių bandinių“ reiškia, kad šia priemone siekiama atgrasomojo poveikio, jeigu nesilaikoma šio priedo 3 skirsnio reikalavimų arba manipuliuojama auditui pateikiamais duomenimis, jie klastojami arba yra nereprezentatyvūs. Jeigu nėra jokių specialių aplinkybių ir tipo patvirtinimo institucijos gali tai įrodyti, laikoma, kad užtenka atlikti atitikties patikrą atsitiktinės atrankos būdu ir patikrinti, ar šį reikalavimą atitinka 5 % TPĮD šeimai priklausančių transporto priemonių, kurių tipas yra patvirtintas. Šiuo tikslu tipo patvirtinimo institucijos gali susitarti su gamintoju, kaip išvengti tam tikros TPĮD šeimos bandymų dubliavimo, jeigu tik šiuo susitarimu nesumažinamas pačios tipo patvirtinimo institucijos taikomos eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros atgrasomasis poveikis, tikrinant atitiktį šio priedo 3 skirsnio reikalavimams. Eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikroms galima naudoti duomenis, surinktus valstybių narių priežiūros bandymų programų metu. Gavusios prašymą, tipo patvirtinimo institucijos Komisijai ir kitoms tipo patvirtinimo institucijoms praneša informaciją apie auditą ir atsitiktine tvarka atliktas eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikras, įskaitant tiems atvejams, kuriems turi būti taikoma atsitiktine tvarka atliekama eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikra, nustatyti taikomą metodologiją. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

i)

3.1.7 ir 3.1.8 punktai pakeičiami taip:

„3.1.7.

Ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo pirmosios nustatyto tipo transporto priemonės su ESK, priskiriamos TPĮD sistemai priklausančių transporto priemonių šeimai, pateikimo rinkai dienos ir vėliau kas 18 mėnesių gamintojas turi įrodyti patvirtinimo institucijai ir, pateikus prašymą, Komisijai, kad visi rodmenys, kuriuos turi nurodyta TPĮD sistema, atitinka statistinius kriterijus, vadovaujantis šio priedėlio 3.6 punktu. Nepažeidžiant šio priedėlio 3.1.9 punkto nuostatų, šiuo tikslu TPĮD sistemai priklausančių transporto priemonių, kurių Sąjungoje užregistruojama daugiau nei 1 000, šeimoms, kurioms atrankos laikotarpiu turi būti taikoma atranka, taikoma ši II priede aprašyta tvarka.

Be II priede nustatytų reikalavimų ir nepriklausomai nuo to, kokie yra II priedo 2 skirsnyje aprašyto audito rezultatai, patvirtinimą suteikusi institucija atlieka eksploatuojamų transporto priemonių ESK atitikties patikrą, kaip aprašyta II priedo 1 priedėlyje, atsitiktine tvarka atrenkant atitinkamą skaičių bandinių. „Atsitiktine tvarka atrenkant atitinkamą skaičių bandinių“ reiškia, kad šia priemone siekiama atgrasomojo poveikio, jeigu nesilaikoma šio priedo 3 skirsnio reikalavimų arba manipuliuojama auditui pateikiamais duomenimis, jie klastojami arba yra nereprezentatyvūs. Jeigu nėra jokių specialių aplinkybių ir tipo patvirtinimo institucijos gali tai įrodyti, laikoma, kad užtenka atlikti atitikties patikrą atsitiktinės atrankos būdu ir patikrinti, ar šį reikalavimą atitinka 5 % TPĮD šeimai priklausančių transporto priemonių, kurių tipas yra patvirtintas. Šiuo tikslu tipo patvirtinimo institucijos gali susitarti su gamintoju, kaip išvengti tam tikros TPĮD šeimos bandymų dubliavimo, jeigu tik šiuo susitarimu nesumažinamas pačios tipo patvirtinimo institucijos taikomos eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros atgrasomasis poveikis, tikrinant atitiktį šio priedo 3 skirsnio reikalavimams. Eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikroms galima naudoti duomenis, surinktus valstybių narių priežiūros bandymų programų metu. Gavusios prašymą, tipo patvirtinimo institucijos Komisijai ir kitoms tipo patvirtinimo institucijoms praneša informaciją apie auditą ir atsitiktine tvarka atliktas eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikras, įskaitant tiems atvejams, kuriems turi būti taikoma atsitiktine tvarka atliekama eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikra, nustatyti taikomą metodologiją.

| 3.1.8. | Gamintojas privalo pranešti atitinkamoms institucijoms visus duomenis apie eksploatacines savybes, susijusias su visa bandomų transporto priemonių imtimi, kurie TPĮD sistemos pranešami vadovaujantis šio priedėlio 3.6 punktu, kartu su bandomos transporto priemonės identifikaciniais duomenimis ir bandomų transporto priemonių atrankos iš eksploatuojamų transporto priemonių metodologija. Gavusi prašymą, tipo patvirtinimą suteikianti institucija šiuos duomenis ir statistinio vertinimo rezultatus pateikia Komisijai ir kitoms patvirtinimo institucijoms.“; |
| --- | --- |

3.1.8.

Gamintojas privalo pranešti atitinkamoms institucijoms visus duomenis apie eksploatacines savybes, susijusias su visa bandomų transporto priemonių imtimi, kurie TPĮD sistemos pranešami vadovaujantis šio priedėlio 3.6 punktu, kartu su bandomos transporto priemonės identifikaciniais duomenimis ir bandomų transporto priemonių atrankos iš eksploatuojamų transporto priemonių metodologija. Gavusi prašymą, tipo patvirtinimą suteikianti institucija šiuos duomenis ir statistinio vertinimo rezultatus pateikia Komisijai ir kitoms patvirtinimo institucijoms.“;

| ii) | papildoma 3.1.10 punktu:






  „3.1.10. | 3.1.7 ar 3.1.9 punkte aprašytais bandymais nustačius, jog nesilaikoma 3.1.6 punkte nustatytų reikalavimų, tai laikoma pažeidimu, už kurį taikomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 13 straipsnyje nustatytos sankcijos. Šia nuostata nepažeidžiama teisė taikyti minėtas sankcijas už kitus Reglamento (EB) Nr. 715/2007 ar šio reglamento nuostatų pažeidimus, kurie nėra aiškiai nurodyti Reglamento (EB) Nr. 715/2007 13 straipsnyje.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

papildoma 3.1.10 punktu:

„3.1.10.

3.1.7 ar 3.1.9 punkte aprašytais bandymais nustačius, jog nesilaikoma 3.1.6 punkte nustatytų reikalavimų, tai laikoma pažeidimu, už kurį taikomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 13 straipsnyje nustatytos sankcijos. Šia nuostata nepažeidžiama teisė taikyti minėtas sankcijas už kitus Reglamento (EB) Nr. 715/2007 ar šio reglamento nuostatų pažeidimus, kurie nėra aiškiai nurodyti Reglamento (EB) Nr. 715/2007 13 straipsnyje.“;

| iii) | 3.3.2 punktas papildomas e ir f papunkčiais:






  „e) | nepažeidžiant reikalavimo padidinti kitų rodmenų vardiklių vertę, toliau nurodytų komponentų rodmenų vardiklių vertė padidinama išimtinai tik tuo atveju, jeigu važiavimo ciklas pradedamas šaltuoju paleidimu:






  i) | skysčių (alyvos, variklio aušalo, degalų, SEK reagento) temperatūros jutiklių; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

3.3.2 punktas papildomas e ir f papunkčiais:

„e)

nepažeidžiant reikalavimo padidinti kitų rodmenų vardiklių vertę, toliau nurodytų komponentų rodmenų vardiklių vertė padidinama išimtinai tik tuo atveju, jeigu važiavimo ciklas pradedamas šaltuoju paleidimu:

i)

skysčių (alyvos, variklio aušalo, degalų, SEK reagento) temperatūros jutiklių;

| ii) | švaraus oro (aplinkos oro, įsiurbiamo oro, pripučiamo oro, įleidimo kolektoriaus) temperatūros jutiklių; |
| --- | --- |

ii)

švaraus oro (aplinkos oro, įsiurbiamo oro, pripučiamo oro, įleidimo kolektoriaus) temperatūros jutiklių;

| iii) | išmetimo vamzdyno (IDR sistemos vykdomos recirkuliacijos ir (arba) aušinimo, išmetamųjų dujų turbopripūtimo, katalizatoriaus) temperatūros jutiklių; |
| --- | --- |

iii)

išmetimo vamzdyno (IDR sistemos vykdomos recirkuliacijos ir (arba) aušinimo, išmetamųjų dujų turbopripūtimo, katalizatoriaus) temperatūros jutiklių;

| f) | įpurškimo slėgio reguliavimo sistemos rodmenų vardiklių vertės didinamos, jeigu paisoma visų šių sąlygų:






  i) | paisoma bendriesiems vardikliams taikomų sąlygų; |
| --- | --- | --- |

f)

įpurškimo slėgio reguliavimo sistemos rodmenų vardiklių vertės didinamos, jeigu paisoma visų šių sąlygų:

i)

paisoma bendriesiems vardikliams taikomų sąlygų;

| ii) | įpurškimo slėgio reguliavimo sistema aktyvuota ne trumpiau kaip 15 sekundžių.“; |
| --- | --- |

ii)

įpurškimo slėgio reguliavimo sistema aktyvuota ne trumpiau kaip 15 sekundžių.“;

| iv) | 3.6.2 punktas pakeičiamas taip:






  „3.6.2. | Jei tai yra specialūs komponentai ar sistemos, kurių rodmenų yra keletas ir juos reikia pateikti vadovaujantis šiuo punktu (pvz., 1 deguonies jutiklių bloko rodmenų, rodančių jutiklių atsaką ir kitas jutiklių charakteristikas, gali būti keletas), TPĮD sistema turėtų atskirai registruoti specialių rodmenų, išskyrus trumpojo jungimo ar atviros grandinės gedimų rodmenis, skaitiklius ir vardiklius ir pateikti tik tą specialaus rodmens skaitiklio ir vardiklio derinį, kurio skaitinis santykis yra mažiausias. Jeigu ne mažiau kaip dviejų specialių rodmenų santykiai yra vienodi, pateikiamas su specialiu komponentu susijusio specialaus rodmens skaitiklio ir vardiklio derinys, kurio vardiklis yra didžiausias.“ |
| --- | --- | --- |

iv)

3.6.2 punktas pakeičiamas taip:

„3.6.2.

Jei tai yra specialūs komponentai ar sistemos, kurių rodmenų yra keletas ir juos reikia pateikti vadovaujantis šiuo punktu (pvz., 1 deguonies jutiklių bloko rodmenų, rodančių jutiklių atsaką ir kitas jutiklių charakteristikas, gali būti keletas), TPĮD sistema turėtų atskirai registruoti specialių rodmenų, išskyrus trumpojo jungimo ar atviros grandinės gedimų rodmenis, skaitiklius ir vardiklius ir pateikti tik tą specialaus rodmens skaitiklio ir vardiklio derinį, kurio skaitinis santykis yra mažiausias. Jeigu ne mažiau kaip dviejų specialių rodmenų santykiai yra vienodi, pateikiamas su specialiu komponentu susijusio specialaus rodmens skaitiklio ir vardiklio derinys, kurio vardiklis yra didžiausias.“

| 7. | XII priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2.3 punktas pakeičiamas taip:






  „2.3. | JT EEK taisyklės Nr. 101 5.2.4 punktas keičiamas taip:






  1. | Tankis: bandymo degalų tankis matuojamas pagal ISO 3675 arba jam lygiavertį metodą; jei tai yra benzinas, dyzelinas, biodyzelinas ir etanolis (E85 ir E75), taikoma 15 °C temperatūroje išmatuota tankio vertė; jei tai yra SND ir gamtinės dujos ir (arba) biometanas, taikomas šis standartinis tankis: | SND – 0,538 kg/l; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7.

XII priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

2.3 punktas pakeičiamas taip:

„2.3.

JT EEK taisyklės Nr. 101 5.2.4 punktas keičiamas taip:

1.

Tankis: bandymo degalų tankis matuojamas pagal ISO 3675 arba jam lygiavertį metodą; jei tai yra benzinas, dyzelinas, biodyzelinas ir etanolis (E85 ir E75), taikoma 15 °C temperatūroje išmatuota tankio vertė; jei tai yra SND ir gamtinės dujos ir (arba) biometanas, taikomas šis standartinis tankis:

SND – 0,538 kg/l;

| | GD – 0,654 kg/m3. |
| --- | --- |

GD – 0,654 kg/m3.

| 2. | Vandenilio, anglies ir deguonies santykis: taikomos šios pastoviosios vertės: | benzino – C1H1,89O0,016; |
| --- | --- | --- |

2.

Vandenilio, anglies ir deguonies santykis: taikomos šios pastoviosios vertės:

benzino – C1H1,89O0,016;

| | dyzelino – C1H1,86O0,005; |
| --- | --- |

dyzelino – C1H1,86O0,005;

| | SND (suskystintų naftos dujų) – C1H2,525; |
| --- | --- |

SND (suskystintų naftos dujų) – C1H2,525;

| | GD (gamtinių dujų) ir biometano – CH4; |
| --- | --- |

GD (gamtinių dujų) ir biometano – CH4;

| | etanolio (E85) – C1H2,74O0,385; |
| --- | --- |

etanolio (E85) – C1H2,74O0,385;

| | etanolio (E75) – C1 H2,61 O0,329.“; |
| --- | --- |

etanolio (E75) – C1 H2,61 O0,329.“;

| b) | Po 3.4 punkto papildoma 3.5 punktu:






  „3.5. | Išmetamo CO2 kiekiui ir transporto priemonės degalų sąnaudoms nustatyti naudojamo važiavimo ciklo metu taikomos III priedo 3.14 punkto nuostatos.“ |
| --- | --- | --- |

b)

Po 3.4 punkto papildoma 3.5 punktu:

„3.5.

Išmetamo CO2 kiekiui ir transporto priemonės degalų sąnaudoms nustatyti naudojamo važiavimo ciklo metu taikomos III priedo 3.14 punkto nuostatos.“

| 8. | XIV priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2.1 punktas papildomas taip:
  „Informacija apie visas transporto priemonės dalis, kurias gamintojas įrengia transporto priemonėje, paženklintoje transporto priemonės identifikaciniu numeriu (TPIN) ir apibūdintoje tokiais papildomais kriterijais, kaip važiuoklės bazė, variklio galia, funkcinių elementų lygis ar funkcijos, ir kurios, pateikiant nuorodą į originaliosios įrangos dalių numerį, gali būti pakeistos įgaliotiesiems remontininkams ar platintojams arba trečiosioms šalims transporto priemonės gamintojo siūlomomis atsarginėmis dalimis, pateikiama duomenų bazėje, prie kurios nepriklausomi operatoriai gali lengvai prisijungti.
  Šioje duomenų bazėje pateikiami TPIN, originaliosios įrangos dalių numeriai, originaliosios įrangos dalių pavadinimai, galiojimo požymiai (galiojimo nuo ir iki datos), tvirtinimo požymiai ir prireikus konstrukcijos charakteristikos.
  Informacija duomenų bazėje reguliariai atnaujinama. Visų pirma atnaujinama informacija apie visus atskirų transporto priemonių patobulinimus jas pagaminus, jeigu ši informacija yra žinoma įgaliotiesiems atstovams.“; |
| --- | --- | --- |

8.

XIV priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

2.1 punktas papildomas taip:

„Informacija apie visas transporto priemonės dalis, kurias gamintojas įrengia transporto priemonėje, paženklintoje transporto priemonės identifikaciniu numeriu (TPIN) ir apibūdintoje tokiais papildomais kriterijais, kaip važiuoklės bazė, variklio galia, funkcinių elementų lygis ar funkcijos, ir kurios, pateikiant nuorodą į originaliosios įrangos dalių numerį, gali būti pakeistos įgaliotiesiems remontininkams ar platintojams arba trečiosioms šalims transporto priemonės gamintojo siūlomomis atsarginėmis dalimis, pateikiama duomenų bazėje, prie kurios nepriklausomi operatoriai gali lengvai prisijungti.

Šioje duomenų bazėje pateikiami TPIN, originaliosios įrangos dalių numeriai, originaliosios įrangos dalių pavadinimai, galiojimo požymiai (galiojimo nuo ir iki datos), tvirtinimo požymiai ir prireikus konstrukcijos charakteristikos.

Informacija duomenų bazėje reguliariai atnaujinama. Visų pirma atnaujinama informacija apie visus atskirų transporto priemonių patobulinimus jas pagaminus, jeigu ši informacija yra žinoma įgaliotiesiems atstovams.“;

| b) | 2.2 ir 2.3 punktai pakeičiami taip:






  „2.2. | Nepriklausomiems operatoriams turėtų būti suteikta galimybė sužinoti įgaliotųjų atstovų ir remonto dirbtuvių naudojamas transporto priemonių saugos priemones, laikantis šių reikalavimų dėl saugos technologijų apsaugos:






  i) | duomenimis keičiamasi laikantis konfidencialumo, sąžiningumo ir apsaugos nuo peradresavimo principų; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2.2 ir 2.3 punktai pakeičiami taip:

„2.2.

Nepriklausomiems operatoriams turėtų būti suteikta galimybė sužinoti įgaliotųjų atstovų ir remonto dirbtuvių naudojamas transporto priemonių saugos priemones, laikantis šių reikalavimų dėl saugos technologijų apsaugos:

i)

duomenimis keičiamasi laikantis konfidencialumo, sąžiningumo ir apsaugos nuo peradresavimo principų;

| ii) | naudojami standartiniai protokolai https//ssl-tls (RFC4346); |
| --- | --- |

ii)

naudojami standartiniai protokolai https//ssl-tls (RFC4346);

| iii) | vadovaujantis ISO 20828 standartu, nepriklausomų operatorių ir gamintojo abipusiam autentiškumui patvirtinti naudojami saugumo liudijimai; |
| --- | --- |

iii)

vadovaujantis ISO 20828 standartu, nepriklausomų operatorių ir gamintojo abipusiam autentiškumui patvirtinti naudojami saugumo liudijimai;

| iv) | privatusis nepriklausomo operatoriaus raktas apsaugotas saugia įranga. |
| --- | --- |

iv)

privatusis nepriklausomo operatoriaus raktas apsaugotas saugia įranga.

13 straipsnio 9 dalimi nustatytas Transporto priemonės informacijos prieigos forumas, atsižvelgdamas į mokslo lygį, nustatys kriterijus, pagal kuriuos turi būti įvykdyti šie reikalavimai.

Šiuo tikslu nepriklausomas operatorius patvirtinamas ir įgaliojamas remiantis dokumentais, įrodančiais, kad jis teisėtai verčiasi komercine veikla ir nebuvo teistas už atitinkamą baudžiamąją veiką.

| 2.3. | Po 2010 m. rugpjūčio 31 d. pagamintų transporto priemonių valdymo įrenginiai perprogramuojami pagal ISO 22900 arba SAE J2534, neatsižvelgiant į tipo patvirtinimo datą. Gamintojas, tvirtindamas specialią gamintojo taikomąją programą ir transporto priemonių ryšio sąsajas (TPRS), atitinkančias ISO 22900 arba SAE J2534, pasiūlo patvirtinti nepriklausomai sukurtas transporto priemonių ryšio sąsajas arba suteikti informaciją ir išnuomoti bet kokią minėtą patvirtinimą pačiam atliekančiam transporto priemonių ryšio sąsajų gamintojui reikalingą specialią aparatinę įrangą. Mokesčiams už minėtą patvirtinimą arba informaciją ir apartinę įrangą taikomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 7 straipsnio 1 dalies sąlygos.
  Jeigu transporto priemonės pagamintos iki 2010 m. rugsėjo 1 d., gamintojas gali pasiūlyti atlikti visišką perprogramavimą pagal ISO 22900 arba SAE J2534 arba parduoti ar išnuomoti savo paties įrenginį perprogramavimui atlikti. Pastaruoju atveju nepriklausomiems operatoriams galimybė turi būti suteikta jų nediskriminuojant, greitai ir proporcingai, o pateiktas įrenginys turi būti tinkamas naudoti. Mokesčiams už galimybę naudotis minėtais įrenginiais taikomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 7 straipsnio nuostatos.“; |
| --- | --- |

2.3.

Po 2010 m. rugpjūčio 31 d. pagamintų transporto priemonių valdymo įrenginiai perprogramuojami pagal ISO 22900 arba SAE J2534, neatsižvelgiant į tipo patvirtinimo datą. Gamintojas, tvirtindamas specialią gamintojo taikomąją programą ir transporto priemonių ryšio sąsajas (TPRS), atitinkančias ISO 22900 arba SAE J2534, pasiūlo patvirtinti nepriklausomai sukurtas transporto priemonių ryšio sąsajas arba suteikti informaciją ir išnuomoti bet kokią minėtą patvirtinimą pačiam atliekančiam transporto priemonių ryšio sąsajų gamintojui reikalingą specialią aparatinę įrangą. Mokesčiams už minėtą patvirtinimą arba informaciją ir apartinę įrangą taikomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 7 straipsnio 1 dalies sąlygos.

Jeigu transporto priemonės pagamintos iki 2010 m. rugsėjo 1 d., gamintojas gali pasiūlyti atlikti visišką perprogramavimą pagal ISO 22900 arba SAE J2534 arba parduoti ar išnuomoti savo paties įrenginį perprogramavimui atlikti. Pastaruoju atveju nepriklausomiems operatoriams galimybė turi būti suteikta jų nediskriminuojant, greitai ir proporcingai, o pateiktas įrenginys turi būti tinkamas naudoti. Mokesčiams už galimybę naudotis minėtais įrenginiais taikomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 7 straipsnio nuostatos.“;

| c) | 2.8 punktas pakeičiamas taip:






  „2.8. | Gamintojai nustato pagrįstus ir proporcingus mokesčius už valandai, dienai, mėnesiui, metams arba vienam sandoriui suteikiamą prieigą prie remonto ir techninės priežiūros informacijos svetainių.“ |
| --- | --- | --- |

c)

2.8 punktas pakeičiamas taip:

„2.8.

Gamintojai nustato pagrįstus ir proporcingus mokesčius už valandai, dienai, mėnesiui, metams arba vienam sandoriui suteikiamą prieigą prie remonto ir techninės priežiūros informacijos svetainių.“

| 9. | XVI priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 6.2 punktas papildomas taip:
  „Taikant šį punktą laikoma, kad šios aplinkybės yra tada, kai viršijama taikoma išmetamo NOx kiekio riba, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 1 lentelėje ir padauginta iš koeficiento 1,5. Išimties tvarka, transporto priemonės, kuri patvirtinta pagal šio reglamento XI priedo 2.3.2 punktu nustatytas laikinąsias euro 6 TPĮD sistemos ribines vertes, atveju, šios aplinkybės yra tada, kai ne mažiau kaip 100 mg viršijama taikoma išmetamo NOx kiekio riba, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentelėje. Atliekant bandymą, kuriuo siekiama įrodyti atitiktį šiems reikalavimams, išmetamo NOx kiekis neturi būti daugiau kaip 20 % didesnis už pirmame ir antrame sakinyje nurodytas vertes.“; |
| --- | --- | --- |

9.

XVI priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

6.2 punktas papildomas taip:

„Taikant šį punktą laikoma, kad šios aplinkybės yra tada, kai viršijama taikoma išmetamo NOx kiekio riba, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 1 lentelėje ir padauginta iš koeficiento 1,5. Išimties tvarka, transporto priemonės, kuri patvirtinta pagal šio reglamento XI priedo 2.3.2 punktu nustatytas laikinąsias euro 6 TPĮD sistemos ribines vertes, atveju, šios aplinkybės yra tada, kai ne mažiau kaip 100 mg viršijama taikoma išmetamo NOx kiekio riba, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentelėje. Atliekant bandymą, kuriuo siekiama įrodyti atitiktį šiems reikalavimams, išmetamo NOx kiekis neturi būti daugiau kaip 20 % didesnis už pirmame ir antrame sakinyje nurodytas vertes.“;

| b) | 7.1 punktas pakeičiamas taip:






  „7.1. | Kai pateikiama nuoroda į šį punktą, tai reiškia, kad neištrinami parametrų identifikatoriai (PID) turi būti saugomi nurodant raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo priežastį ir įsijungimo metu transporto priemonės nuvažiuotą atstumą. Transporto priemonėje PID įrašai saugomi ne mažiau kaip 800 dienų arba tol, kol transporto priemonė nuvažiuos 30 000 km. PID duomenis turi būti įmanoma gauti per nuoseklųjį standartizuotos diagnostinės jungties prievadą, taikant generuojamą skaitytuvo užklausą, vadovaujantis JT EEK taisyklės Nr. 83 11 priedo 1 priedėlio 6.5.3.1 punkto ir šio reglamento XI priedo 1 priedėlio 2.5 punkto nuostatomis. Nuo 17 straipsnyje nurodytų datų PID duomenys siejami su bendra transporto priemonės eksploatavimo trukme, per kurią atsitiko minėtas įvykis ir kuriai taikoma ne mažesnė kaip 300 dienų arba 10 000 km paklaida.“ |
| --- | --- | --- |

b)

7.1 punktas pakeičiamas taip:

„7.1.

Kai pateikiama nuoroda į šį punktą, tai reiškia, kad neištrinami parametrų identifikatoriai (PID) turi būti saugomi nurodant raginimo imtis priemonių sistemos įsijungimo priežastį ir įsijungimo metu transporto priemonės nuvažiuotą atstumą. Transporto priemonėje PID įrašai saugomi ne mažiau kaip 800 dienų arba tol, kol transporto priemonė nuvažiuos 30 000 km. PID duomenis turi būti įmanoma gauti per nuoseklųjį standartizuotos diagnostinės jungties prievadą, taikant generuojamą skaitytuvo užklausą, vadovaujantis JT EEK taisyklės Nr. 83 11 priedo 1 priedėlio 6.5.3.1 punkto ir šio reglamento XI priedo 1 priedėlio 2.5 punkto nuostatomis. Nuo 17 straipsnyje nurodytų datų PID duomenys siejami su bendra transporto priemonės eksploatavimo trukme, per kurią atsitiko minėtas įvykis ir kuriai taikoma ne mažesnė kaip 300 dienų arba 10 000 km paklaida.“

| 10. | XVIII priedo 3.4.8 punktas pakeičiamas taip:






  „3.4.8. | Transporto priemonės elektrinė rida ... km (pagal JT EEK taisyklės Nr. 101 9 priedą).“ |
| --- | --- | --- |

10.

XVIII priedo 3.4.8 punktas pakeičiamas taip:

„3.4.8.

Transporto priemonės elektrinė rida ... km (pagal JT EEK taisyklės Nr. 101 9 priedą).“

---

(1)  Jei dvi degalų rūšis naudojanti transporto priemonė jungiama su mišrius degalus naudojančia transporto priemone, taikomi abiejų bandymų reikalavimai.

(2)  Ši nuostata yra laikina, vėliau bus pasiūlyti kiti reikalavimai dėl biodyzelino ir vandenilio.

(3)  Naudojant benziną bandoma tik iki Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 6 dalyje nustatytų datų. Vėliau bandymas atliekamas naudojant abi degalų rūšis. Turi būti naudojami IX priedo B skirsnyje nurodyti bandomieji etaloniniai degalai E75.“;

(4)  OL L 257, 2008 9 25, p. 14.

(5)  OL L 135, 2008 5 23, p. 1.“

(6)  Specifikacijose nurodytos „tikrosios vertės“. Nustatant jų ribines vertes buvo taikytos ISO 4259 standarto „Naftos produktai. Bandymo metodų tikslumo duomenų nustatymas ir taikymas“ sąlygos. Nustatant mažiausią vertę buvo skaičiuojama pagal mažiausią teigiamą skirtumą 2R. Nustatant didžiausią ir mažiausią vertę, mažiausias skirtumas yra 4R (R – atkuriamumas). Nepaisant šios procedūros, būtinos techniniais sumetimais, degalų gamintojas vis dėlto turi siekti, kad vertė būtų lygi nuliui, jei nustatyta didžiausia vertė lygi 2R, ir vidutinei vertei, jei nurodomos didžiausia ir mažiausia ribos. Jei reikia nustatyti, ar degalai atitinka specifikacijų reikalavimus, taikomos ISO 4259 sąlygos.

(7)  Kilus ginčams, taikoma EN ISO 4259 aprašyta ginčų sprendimo ir rezultatų aiškinimo remiantis bandymo metodo tikslumu tvarka.

(8)  Kilus nacionalinio masto ginčams dėl sieros kiekio, atsižvelgiant į EN 228 nacionalinį priedą, remiamasi EN ISO 20846 arba EN ISO 20884.

(9)  Pranešama apie tikrąjį sieros kiekį degaluose, naudojamuose 6 tipo bandymui atlikti.

(10)  Bešvinio benzino kiekis gali būti nustatomas kaip skaičius, gautas iš 100 atėmus vandens ir alkoholių kiekį.

(11)  Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai dėti junginių, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino.

(12)  EN 15376 specifikaciją atitinkantis etanolis yra vienintelis oksidatorius, kurio galima specialiai dėti į šiuos etaloninius degalus.“

---

II PRIEDAS

II PRIEDAS

EKSPLOATUOJAMŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ ATITIKTIS

1.   ĮVADAS

1.1.   Šiame priede nustatomi eksploatuojamų transporto priemonių, kurių tipas patvirtintas pagal šį reglamentą, pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio ir TPĮD (įskaitant ESKR) atitikties reikalavimai.

2.   EKSPLOATUOJAMŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ ATITIKTIES AUDITAS

2.1.   Patvirtinimo institucija, remdamasi gamintojo turima susijusia informacija ir taikydama į produkcijos atitikties kontrolę, apibrėžtą Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir tos direktyvos X priedo 1 ir 2 punktuose, panašią tvarką, atlieka eksploatuojamų transporto priemonių atitikties auditą. Gamintojo pateikta eksploatuojamos transporto priemonės stebėjimo ataskaita gali būti papildyta patvirtinimo institucijos ir valstybės narės priežiūros bandymų informacija.

2.2.   Šio priedo 2 priedėlio 9 punkte pateiktoje schemoje ir JT EEK taisyklės Nr. 83 (tik pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio atveju) 4 priedėlio 4/2 paveiksle pateikiama eksploatuojamos transporto priemonės atitikties patikros tvarka. Eksploatuojamos transporto priemonės atitikties patikros tvarka aprašyta šio priedo 3 priedėlyje.

2.3.   Patvirtinimo institucijai paprašius, gamintojas, teikdamas eksploatuojamos transporto priemonės atitikties kontrolei atlikti reikiamą informaciją, tipo patvirtinimo metu sutarta forma pateikia jai informaciją apie pretenzijas dėl garantijos, garantinius remonto darbus ir TPĮD sistemos gedimus, užregistruotus atliekant techninės priežiūros darbus. Pateikiant šią informaciją, išsamiai apibūdinamas su išmetamųjų teršalų kiekiu susijusių komponentų ir sistemų gedimų dažnumas ir esmė. Ataskaitos apie kiekvieną transporto priemonės modelį šio reglamento 9 straipsnio 4 punkte nustatytu laikotarpiu teikiamos ne rečiau kaip kartą per metus.

2.4.   Pro šeimai priskiriamos eksploatuojamos transporto priemonės išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekį apibrėžiantys parametrai

Eksploatuojamų transporto priemonių šeimą galima apibrėžti pagrindiniais projektiniais parametrais, kurie turi būti bendri visoms tos šeimos transporto priemonėms. Vadovaujantis šia nuostata, laikoma, kad transporto priemonių tipai priklauso vienai eksploatuojamų transporto priemonių šeimai, jeigu jie turi toliau nurodytus bendrus parametrus arba jei šie parametrai neviršija nustatyto leidžiamo nuokrypio:

| 2.4.1. | degimo procesas (dviejų taktų, keturių taktų, rotorinis); |
| --- | --- |

2.4.1.

degimo procesas (dviejų taktų, keturių taktų, rotorinis);

| 2.4.2. | cilindrų skaičius; |
| --- | --- |

2.4.2.

cilindrų skaičius;

| 2.4.3. | cilindrų bloko išdėstymo tvarka (linijinė, V formos, radialinė, horizontaliai priešpriešinė, kitokia; cilindrų palinkimas ar orientacija nėra kriterijus); |
| --- | --- |

2.4.3.

cilindrų bloko išdėstymo tvarka (linijinė, V formos, radialinė, horizontaliai priešpriešinė, kitokia; cilindrų palinkimas ar orientacija nėra kriterijus);

| 2.4.4. | degalų tiekimo varikliui būdas (pvz., netiesioginis arba tiesioginis įpurškimas); |
| --- | --- |

2.4.4.

degalų tiekimo varikliui būdas (pvz., netiesioginis arba tiesioginis įpurškimas);

| 2.4.5. | aušinimo sistemos tipas (aušinimas oru, vandeniu, alyva); |
| --- | --- |

2.4.5.

aušinimo sistemos tipas (aušinimas oru, vandeniu, alyva);

| 2.4.6. | oro įsiurbimo būdas (natūralus, slėginis); |
| --- | --- |

2.4.6.

oro įsiurbimo būdas (natūralus, slėginis);

| 2.4.7. | degalai, kuriems variklis suprojektuotas (benzinas, dyzelinas, GD, SND ir kt.); dvi degalų rūšis naudojančias transporto priemones galima grupuoti kartu su paskirtąją degalų rūšį naudojančiomis transporto priemonėmis, jei viena iš degalų rūšių yra bendra; |
| --- | --- |

2.4.7.

degalai, kuriems variklis suprojektuotas (benzinas, dyzelinas, GD, SND ir kt.); dvi degalų rūšis naudojančias transporto priemones galima grupuoti kartu su paskirtąją degalų rūšį naudojančiomis transporto priemonėmis, jei viena iš degalų rūšių yra bendra;

| 2.4.8. | degalų filtro katalizatoriaus tipas (trijų pakopų, liesojo NOx gaudyklė, selektyviosios katalizinės redukcijos (SEK) sistema, liesojo NOx katalizatorius ar kt.); |
| --- | --- |

2.4.8.

degalų filtro katalizatoriaus tipas (trijų pakopų, liesojo NOx gaudyklė, selektyviosios katalizinės redukcijos (SEK) sistema, liesojo NOx katalizatorius ar kt.);

| 2.4.9. | kietųjų dalelių gaudyklės (yra/nėra) tipas; |
| --- | --- |

2.4.9.

kietųjų dalelių gaudyklės (yra/nėra) tipas;

| 2.4.10. | išmetamųjų dujų recirkuliacija (taikoma/netaikoma, aušinama/neaušinama); ir |
| --- | --- |

2.4.10.

išmetamųjų dujų recirkuliacija (taikoma/netaikoma, aušinama/neaušinama); ir

| 2.4.11. | didžiausio šeimos variklio cilindrų darbinis tūris, sumažintas 30 %. |
| --- | --- |

2.4.11.

didžiausio šeimos variklio cilindrų darbinis tūris, sumažintas 30 %.

2.5.   Informacijos reikalavimai

Patvirtinimo institucija, remdamasi gamintojo pateikta informacija, atlieka eksploatuojamų transporto priemonių atitikties auditą. Pateikiant šią informaciją pirmiausia nurodoma:

| 2.5.1. | gamintojo pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas; |
| --- | --- |

2.5.1.

gamintojo pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas;

| 2.5.2. | gamintojo įgalioto atstovo, dirbančio tose srityse, apie kurias gamintojas pateikia informaciją, pavadinimas (vardas, pavardė), adresas, telefono ir fakso numeriai bei el. pašto adresas; |
| --- | --- |

2.5.2.

gamintojo įgalioto atstovo, dirbančio tose srityse, apie kurias gamintojas pateikia informaciją, pavadinimas (vardas, pavardė), adresas, telefono ir fakso numeriai bei el. pašto adresas;

| 2.5.3. | į gamintojo informaciją įtraukto (-ų) transporto priemonių modelio (-ių) pavadinimas (-ai); |
| --- | --- |

2.5.3.

į gamintojo informaciją įtraukto (-ų) transporto priemonių modelio (-ių) pavadinimas (-ai);

| 2.5.4. | tam tikrais atvejais transporto priemonių tipų, apie kuriuos gamintojas pateikia informaciją, sąrašas, t. y. vadovaujantis 2.4 punktu, pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio atveju – eksploatuojamų transporto priemonių šeima, o, vadovaujantis XI priedo 2 priedėliu, TPĮD ir ESKR atveju – TPĮD šeima; |
| --- | --- |

2.5.4.

tam tikrais atvejais transporto priemonių tipų, apie kuriuos gamintojas pateikia informaciją, sąrašas, t. y. vadovaujantis 2.4 punktu, pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio atveju – eksploatuojamų transporto priemonių šeima, o, vadovaujantis XI priedo 2 priedėliu, TPĮD ir ESKR atveju – TPĮD šeima;

| 2.5.5. | transporto priemonės identifikacinių numerių (TPIN) kodai, taikomi tos šeimos transporto priemonių tipams (TPIN priešdėlis); |
| --- | --- |

2.5.5.

transporto priemonės identifikacinių numerių (TPIN) kodai, taikomi tos šeimos transporto priemonių tipams (TPIN priešdėlis);

| 2.5.6. | tipo patvirtinimų, taikomų tos šeimos transporto priemonių tipams, numeriai, įskaitant prireikus visų tipo išplėtimo patvirtinimų ir lauko sąlygomis atlikto remonto ir (arba) transporto priemonių susigrąžinimo (atnaujinimo darbų) numeriai; |
| --- | --- |

2.5.6.

tipo patvirtinimų, taikomų tos šeimos transporto priemonių tipams, numeriai, įskaitant prireikus visų tipo išplėtimo patvirtinimų ir lauko sąlygomis atlikto remonto ir (arba) transporto priemonių susigrąžinimo (atnaujinimo darbų) numeriai;

| 2.5.7. | informacija apie šių transporto priemonių, apie kurias gamintojas pateikia informaciją (jeigu to prašo patvirtinimo institucija), tipo išplėtimo patvirtinimus, lauko sąlygomis atliktą remontą ir (arba) transporto priemonių susigrąžinimą; |
| --- | --- |

2.5.7.

informacija apie šių transporto priemonių, apie kurias gamintojas pateikia informaciją (jeigu to prašo patvirtinimo institucija), tipo išplėtimo patvirtinimus, lauko sąlygomis atliktą remontą ir (arba) transporto priemonių susigrąžinimą;

| 2.5.8. | laikotarpis, per kurį buvo surinkta gamintojo informacija; |
| --- | --- |

2.5.8.

laikotarpis, per kurį buvo surinkta gamintojo informacija;

| 2.5.9. | transporto priemonės konstravimo laikotarpis, apie kurį gamintojas pateikia informaciją (pvz., transporto priemonės pagamintos 2001 kalendoriniais metais); |
| --- | --- |

2.5.9.

transporto priemonės konstravimo laikotarpis, apie kurį gamintojas pateikia informaciją (pvz., transporto priemonės pagamintos 2001 kalendoriniais metais);

| 2.5.10. | gamintojo taikoma eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros tvarka, įskaitant:






  i) | transporto priemonių buvimo vietos nustatymo būdą; |
| --- | --- | --- |

2.5.10.

gamintojo taikoma eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros tvarka, įskaitant:

i)

transporto priemonių buvimo vietos nustatymo būdą;

| ii) | transporto priemonių atrankos ir atmetimo kriterijus; |
| --- | --- |

ii)

transporto priemonių atrankos ir atmetimo kriterijus;

| iii) | programoje naudojamų bandymų tipus ir atlikimo tvarką; |
| --- | --- |

iii)

programoje naudojamų bandymų tipus ir atlikimo tvarką;

| iv) | gamintojo taikomus eksploatuojamų transporto priemonių šeimų grupės priėmimo ir atmetimo kriterijus; |
| --- | --- |

iv)

gamintojo taikomus eksploatuojamų transporto priemonių šeimų grupės priėmimo ir atmetimo kriterijus;

| v) | geografinę teritoriją (-as), iš kurios (-ių) gamintojas surinko informaciją; |
| --- | --- |

v)

geografinę teritoriją (-as), iš kurios (-ių) gamintojas surinko informaciją;

| vi) | imties dydį ir naudotą imties planą; |
| --- | --- |

vi)

imties dydį ir naudotą imties planą;

| 2.5.11. | gamintojo atliktos eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros rezultatai, įskaitant:






  i) | programoje dalyvaujančių transporto priemonių (išbandytų ar neišbandytų) identifikacinius duomenis. Pateikiami šie identifikaciniai duomenys:






  — | modelio pavadinimas, |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.11.

gamintojo atliktos eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros rezultatai, įskaitant:

i)

programoje dalyvaujančių transporto priemonių (išbandytų ar neišbandytų) identifikacinius duomenis. Pateikiami šie identifikaciniai duomenys:

—

modelio pavadinimas,

| — | transporto priemonės identifikacinis numeris (TPIN), |
| --- | --- |

—

transporto priemonės identifikacinis numeris (TPIN),

| — | transporto priemonės registracijos numeris, |
| --- | --- |

—

transporto priemonės registracijos numeris,

| — | pagaminimo data, |
| --- | --- |

—

pagaminimo data,

| — | regionas, kuriame transporto priemonė naudojama (jei žinomas), |
| --- | --- |

—

regionas, kuriame transporto priemonė naudojama (jei žinomas),

| — | sumontuotos padangos (tik pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio atveju); |
| --- | --- |

—

sumontuotos padangos (tik pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio atveju);

| ii) | priežastį (-is), dėl kurios (-ių) transporto priemonė neįtraukta į imtį; |
| --- | --- |

ii)

priežastį (-is), dėl kurios (-ių) transporto priemonė neįtraukta į imtį;

| iii) | kiekvienos į imtį įtrauktos transporto priemonės techninės priežiūros istoriją (įskaitant informaciją apie bet kokius atnaujinimo darbus); |
| --- | --- |

iii)

kiekvienos į imtį įtrauktos transporto priemonės techninės priežiūros istoriją (įskaitant informaciją apie bet kokius atnaujinimo darbus);

| iv) | kiekvienos į imtį įtrauktos transporto priemonės remonto istoriją (jei žinoma); |
| --- | --- |

iv)

kiekvienos į imtį įtrauktos transporto priemonės remonto istoriją (jei žinoma);

| v) | bandymų duomenis, įskaitant:






  — | bandymų datą (pavykusią užklausą), |
| --- | --- | --- |

v)

bandymų duomenis, įskaitant:

—

bandymų datą (pavykusią užklausą),

| — | bandymų vietą (pavykusią užklausą), |
| --- | --- |

—

bandymų vietą (pavykusią užklausą),

| — | transporto priemonės ridos skaitiklio rodmenis; |
| --- | --- |

—

transporto priemonės ridos skaitiklio rodmenis;

| vi) | tik pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio bandymų duomenis:






  — | bandymams naudojamų degalų specifikacijas (pvz., bandomieji etaloniniai degalai ar rinkoje parduodami degalai), |
| --- | --- | --- |

vi)

tik pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio bandymų duomenis:

—

bandymams naudojamų degalų specifikacijas (pvz., bandomieji etaloniniai degalai ar rinkoje parduodami degalai),

| — | bandymų sąlygas (temperatūra, oro drėgmė, dinamometro inercinis svoris), |
| --- | --- |

—

bandymų sąlygas (temperatūra, oro drėgmė, dinamometro inercinis svoris),

| — | dinamometro parametrus (pvz., galios parametrus), |
| --- | --- |

—

dinamometro parametrus (pvz., galios parametrus),

| — | bandymų rezultatus (ne mažiau kaip trijų skirtingų vienos šeimos transporto priemonių); |
| --- | --- |

—

bandymų rezultatus (ne mažiau kaip trijų skirtingų vienos šeimos transporto priemonių);

| vii) | tik ESKR bandymų duomenis:






  — | visus reikiamus duomenis, parsisiųstus iš transporto priemonės, |
| --- | --- | --- |

vii)

tik ESKR bandymų duomenis:

—

visus reikiamus duomenis, parsisiųstus iš transporto priemonės,

| — | pranešamas kiekvieno rodmens eksploatacinių savybių koeficientas (ESKR); |
| --- | --- |

—

pranešamas kiekvieno rodmens eksploatacinių savybių koeficientas (ESKR);

| 2.5.12. | užfiksuoti TPĮD sistemos rodmenys; |
| --- | --- |

2.5.12.

užfiksuoti TPĮD sistemos rodmenys;

| 2.5.13. | dėl ESKR atrankos:






  — | kiekvieno visų atrinktų transporto priemonių rodmens vidutinis ESKR, vadovaujantis XI priedo 1 priedėlio 3.1.4 ir 3.1.5 punktais, |
| --- | --- | --- |

2.5.13.

dėl ESKR atrankos:

—

kiekvieno visų atrinktų transporto priemonių rodmens vidutinis ESKR, vadovaujantis XI priedo 1 priedėlio 3.1.4 ir 3.1.5 punktais,

| — | procentinė atrinktų transporto priemonių, kurių ESKR ne mažesnis kaip rodmeniui taikoma mažiausia vertė, dalis, vadovaujantis XI priedo 1 priedėlio 3.1.4 ir 3.1.5 punktais. |
| --- | --- |

—

procentinė atrinktų transporto priemonių, kurių ESKR ne mažesnis kaip rodmeniui taikoma mažiausia vertė, dalis, vadovaujantis XI priedo 1 priedėlio 3.1.4 ir 3.1.5 punktais.

3.   EKSPLOATUOJAMŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ ATRANKA ATITIKTIES PATIKRAI

3.1.   Gamintojo surinkta informacija turi būti pakankamai išsami, kad būtų užtikrinta galimybė įvertinti eksploatuojamų transporto priemonių charakteristikas įprastomis eksploatavimo sąlygomis. Gamintojo atliekama atranka turi apimti ne mažiau kaip dvi valstybes nares, kuriose transporto priemonių eksploatavimo sąlygos iš esmės skiriasi (nebent parduodama tik vienoje valstybėje narėje). Parenkant valstybes nares, turi būti atsižvelgiama į tokius veiksnius kaip degalų, aplinkos sąlygų, vidutinio greičio kelyje skirtumai, taip pat į važiavimo mieste ir (arba) greitkeliu skirtumus.

Atliekant TPĮD sistemos ESKR bandymus, į bandinių imtį įtraukiamos tik 1 priedėlio 2.2.1 punkto kriterijus atitinkančios transporto priemonės.

3.2.   Parinkdamas valstybes nares, iš kurių bus atrenkamos transporto priemonės, gamintojas gali pasirinkti transporto priemones iš valstybės narės, kuri laikoma ypač reprezentatyvi. Tokiu atveju gamintojas tipo patvirtinimą suteikusiai patvirtinimo institucijai turi įrodyti, kad atranka yra reprezentatyvi (pvz., toje rinkoje per metus parduodamų tos šeimos transporto priemonių dalis yra didžiausia Sąjungoje). Jei norint patikrinti transporto priemonių šeimą reikia išbandyti daugiau kaip vieną bandinių partiją, kaip apibrėžta 3.5 punkte, antrajai ir trečiajai bandinių partijai priskiriamų transporto priemonių veikimo sąlygos turi skirtis nuo pirmajai bandinių partijai priskiriamų transporto priemonių.

3.3.   Išmetamųjų teršalų kiekio bandymai gali būti atliekami ne tai pačiai rinkai ar regionui, kuriame buvo atrinktos transporto priemonės, priskiriamoje bandymų vietoje.

3.4.   Gamintojas pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio atitikties bandymus atlieka nuolat, kad jie atitiktų konkrečiai eksploatuojamų transporto priemonių šeimai priklausančių tipų transporto priemonių gamybos ciklą. Eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros turi būti atliekamos ne rečiau kaip kas 18 mėnesių. Jei tai yra transporto priemonių tipai, kurių išplėtimo patvirtinimas suteiktas nenustačius reikalavimo atlikti išmetamųjų teršalų kiekio bandymą, šis laikotarpis gali būti pratęstas iki 24 mėnesių.

3.5.   Imties dydis

| 3.5.1. | Taikant 2 priedėlyje nustatytą statistinę metodiką (pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio atveju), bandinių partijų skaičius nustatomas pagal metinę šeimai priskiriamų eksploatuojamų transporto priemonių pardavimo apimtį Sąjungoje, kaip nustatyta šioje lentelėje:






  ES registracijos
  per kalendorinius metus (atliekant pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio bandymus)
  transporto priemonių su ESK, priskiriamų TPĮD sistemai priklausančių transporto priemonių šeimai atrankiniu laikotarpiu | Bandinių partijų skaičius |
| --- | --- | --- |
| iki 100 000 | 1 |
| 100 001–200 000 | 2 |
| virš 200 000 | 3 |

3.5.1.

Taikant 2 priedėlyje nustatytą statistinę metodiką (pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio atveju), bandinių partijų skaičius nustatomas pagal metinę šeimai priskiriamų eksploatuojamų transporto priemonių pardavimo apimtį Sąjungoje, kaip nustatyta šioje lentelėje:

ES registracijos

per kalendorinius metus (atliekant pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio bandymus)

transporto priemonių su ESK, priskiriamų TPĮD sistemai priklausančių transporto priemonių šeimai atrankiniu laikotarpiu

Bandinių partijų skaičius

iki 100 000

1

100 001–200 000

2

virš 200 000

3

| 3.5.2. | ESK atveju atrenkamų bandinių partijų skaičius yra nurodytas 3.5.1 punkte pateiktoje lentelėje ir pagrįstas patvirtintų TPĮD sistemai priklausančių transporto priemonių šeimai priskiriamų transporto priemonių su ESK skaičiumi (taikoma atranka).
  Pirmuoju transporto priemonių, priskiriamų TPĮD sistemai priklausančių transporto priemonių šeimai, atrankos laikotarpiu laikoma, kad atranka turi būti taikoma visų tipų patvirtintoms transporto priemonėms su ESK, priskiriamoms šeimai. Vėlesniais atrankos laikotarpiais atranka taikoma tik tų tipų transporto priemonėms, kurios anksčiau nebuvo išbandytos arba kurioms nuo ankstesnio atrankos laikotarpio taikomi išplėtimo patvirtinimai.
  Bandinių partijoje turi būti mažiausia šešios transporto priemonės, priskiriamos transporto priemonių, kurių ES užregistruojama mažiau nei 5 000, šeimoms, kurioms atrankos laikotarpiu turi būti taikoma atranka. Visų kitų transporto priemonių šeimų atveju bandinių partijoje turi būti mažiausia penkiolika atrinktų transporto priemonių.
  Kiekviena bandinių partija tinkamai atspindi pardavimo modelį, t. y. bent jau atsižvelgiama į labai parduodamo tipo transporto priemones (ne mažiau kaip 20 % viso transporto priemonių šeimos skaičiaus). |
| --- | --- |

3.5.2.

ESK atveju atrenkamų bandinių partijų skaičius yra nurodytas 3.5.1 punkte pateiktoje lentelėje ir pagrįstas patvirtintų TPĮD sistemai priklausančių transporto priemonių šeimai priskiriamų transporto priemonių su ESK skaičiumi (taikoma atranka).

Pirmuoju transporto priemonių, priskiriamų TPĮD sistemai priklausančių transporto priemonių šeimai, atrankos laikotarpiu laikoma, kad atranka turi būti taikoma visų tipų patvirtintoms transporto priemonėms su ESK, priskiriamoms šeimai. Vėlesniais atrankos laikotarpiais atranka taikoma tik tų tipų transporto priemonėms, kurios anksčiau nebuvo išbandytos arba kurioms nuo ankstesnio atrankos laikotarpio taikomi išplėtimo patvirtinimai.

Bandinių partijoje turi būti mažiausia šešios transporto priemonės, priskiriamos transporto priemonių, kurių ES užregistruojama mažiau nei 5 000, šeimoms, kurioms atrankos laikotarpiu turi būti taikoma atranka. Visų kitų transporto priemonių šeimų atveju bandinių partijoje turi būti mažiausia penkiolika atrinktų transporto priemonių.

Kiekviena bandinių partija tinkamai atspindi pardavimo modelį, t. y. bent jau atsižvelgiama į labai parduodamo tipo transporto priemones (ne mažiau kaip 20 % viso transporto priemonių šeimos skaičiaus).

4.   Patvirtinimo institucija, remdamasi 2 skirsnyje nurodytu auditu, priima vieną iš šių sprendimų arba imasi vieno iš šių veiksmų:

| a) | nusprendžia, kad eksploatuojamų transporto priemonių tipo, eksploatuojamų transporto priemonių šeimos arba TPĮD sistemai priklausančių transporto priemonių šeimos atitiktis yra patenkinama, ir nesiima jokių papildomų veiksmų; |
| --- | --- |

a)

nusprendžia, kad eksploatuojamų transporto priemonių tipo, eksploatuojamų transporto priemonių šeimos arba TPĮD sistemai priklausančių transporto priemonių šeimos atitiktis yra patenkinama, ir nesiima jokių papildomų veiksmų;

| b) | nusprendžia, kad gamintojo pateiktų duomenų nepakanka sprendimui priimti, ir prašo, kad gamintojas pateiktų papildomos informacijos arba bandymų duomenis; |
| --- | --- |

b)

nusprendžia, kad gamintojo pateiktų duomenų nepakanka sprendimui priimti, ir prašo, kad gamintojas pateiktų papildomos informacijos arba bandymų duomenis;

| c) | nusprendžia, kad remiantis patvirtinimo institucijos pateiktais duomenimis arba valstybės narės priežiūros bandymų programomis, gamintojo pateiktos informacijos nepakanka sprendimui priimti, ir prašo, kad gamintojas pateiktų papildomos informacijos arba bandymų duomenis; |
| --- | --- |

c)

nusprendžia, kad remiantis patvirtinimo institucijos pateiktais duomenimis arba valstybės narės priežiūros bandymų programomis, gamintojo pateiktos informacijos nepakanka sprendimui priimti, ir prašo, kad gamintojas pateiktų papildomos informacijos arba bandymų duomenis;

| d) | nusprendžia, kad eksploatuojamų transporto priemonių, kurios priklauso eksploatuojamų transporto priemonių šeimai arba TPĮD sistemai priklausančiai transporto priemonių šeimai, tipo atitiktis yra nepatenkinama, ir imasi priemonių, kad minėto tipo arba TPĮD sistemai priklausančios šeimos transporto priemonės būtų išbandytos pagal 1 priedėlį. |
| --- | --- |

d)

nusprendžia, kad eksploatuojamų transporto priemonių, kurios priklauso eksploatuojamų transporto priemonių šeimai arba TPĮD sistemai priklausančiai transporto priemonių šeimai, tipo atitiktis yra nepatenkinama, ir imasi priemonių, kad minėto tipo arba TPĮD sistemai priklausančios šeimos transporto priemonės būtų išbandytos pagal 1 priedėlį.

Jeigu remiantis ESKR audito rezultatais bandinių partijai priskirtos transporto priemonės atitinka 1 priedėlio 6.1.2 punkto a ar b papunkčio bandymų kriterijus, tipo patvirtinimo institucija privalo papildomai imtis šio punkto d papunktyje aprašytų veiksmų.

4.1.   Jeigu manoma, kad būtina atlikti 1 tipo bandymus ir patikrinti, ar eksploatavimo metu išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisai atitinka jiems taikomus eksploatavimo charakteristikų reikalavimus, minėti bandymai atliekami taikant 2 priedėlyje apibrėžtus statistinius kriterijus atitinkančią bandymų metodiką.

4.2.   Patvirtinimo institucija, bendradarbiaudama su gamintoju, atrenka keletą transporto priemonių, kurių rida yra pakankama ir kurių eksploatavimą įprastomis sąlygomis galima tinkamai užtikrinti. Su gamintoju turi būti tariamasi, kurios transporto priemonės priskirtinos imčiai, ir jam leidžiama dalyvauti atliekant patvirtinamąją transporto priemonių patikrą.

4.3.   Jei transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekis viršija ribines vertes, gamintojui leidžiama atlikti šių transporto priemonių patikras (netgi ardomojo pobūdžio), prižiūrint patvirtinimo institucijai, kad būtų galima nustatyti galimas gedimų, dėl kurių gamintojas nėra kaltas, priežastis (pvz., benzino su švinu naudojimas iki bandymų dienos). Jei patikrų rezultatai patvirtina šias priežastis, minėti bandymų rezultatai neįtraukiami į atitikties patikrą.

1 priedėlis

Eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikra

1.   ĮVADAS

| 1.1. | Šiame priedėlyje nustatomi 4 skirsnyje nurodyti kriterijai, taikomi atrenkant transporto priemones bandymams, ir eksploatuojamų transporto priemonių atitikties kontrolės metodika. |
| --- | --- |

1.1.

Šiame priedėlyje nustatomi 4 skirsnyje nurodyti kriterijai, taikomi atrenkant transporto priemones bandymams, ir eksploatuojamų transporto priemonių atitikties kontrolės metodika.

2.   ATRANKOS KRITERIJAI

Atrinktos transporto priemonės priėmimo, atsižvelgiant į pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekį, kriterijai apibrėžiami 2.1–2.8 punktuose, o atsižvelgiant į ESKR – 2.1–2.5 punktuose.

| 2.1. | Transporto priemonė turi priklausyti transporto priemonių tipui, patvirtintam pagal šį reglamentą ir nurodytam atitikties sertifikate, išduotame pagal Direktyvą 2007/46/EB. Tikrinant ESKR, transporto priemonė tvirtinama pagal TPĮD sistemos standartus euro 5+, euro 6- (įskaitant TPĮD) arba vėlesnės laidos. Transporto priemonė turi būti registruota ir naudojama Sąjungoje. |
| --- | --- |

2.1.

Transporto priemonė turi priklausyti transporto priemonių tipui, patvirtintam pagal šį reglamentą ir nurodytam atitikties sertifikate, išduotame pagal Direktyvą 2007/46/EB. Tikrinant ESKR, transporto priemonė tvirtinama pagal TPĮD sistemos standartus euro 5+, euro 6- (įskaitant TPĮD) arba vėlesnės laidos. Transporto priemonė turi būti registruota ir naudojama Sąjungoje.

| 2.2. | Transporto priemone turi būti nuvažiuota ne mažiau kaip 15 000 km arba ji turi būti eksploatuota ne mažiau kaip 6 mėnesius (taikoma vėliau pasiekta riba) ir transporto priemone turi būti nuvažiuota ne daugiau kaip 100 000 km arba ji turi būti eksploatuota ne daugiau kaip 5 metus (taikoma anksčiau pasiekta riba). |
| --- | --- |

2.2.

Transporto priemone turi būti nuvažiuota ne mažiau kaip 15 000 km arba ji turi būti eksploatuota ne mažiau kaip 6 mėnesius (taikoma vėliau pasiekta riba) ir transporto priemone turi būti nuvažiuota ne daugiau kaip 100 000 km arba ji turi būti eksploatuota ne daugiau kaip 5 metus (taikoma anksčiau pasiekta riba).

| 2.2.1. | Tikrinant ESKR, į bandinių imtį įtraukiamos tik toliau nurodytos transporto priemonės.






  a) | Transporto priemonės, kurias naudojant buvo surinkta pakankamai duomenų apie transporto priemonės veikimą, kad būtų galima atlikti rodmens bandymą.
  Kalbant apie rodmenis, kurie, remiantis XI priedo 1 priedėlio 3.6.1 punktu, turi atitikti rodmens eksploatacinių savybių koeficientą ir kurie turi registruoti ir pateikti duomenis apie koeficientą, pakankamais duomenimis apie transporto priemonės veikimą laikoma tai, kad vardiklis atitinka toliau nurodytus kriterijus. Kaip apibrėžta XI priedo 1 priedėlio 3.3 ir 3.5 punkte, bandomo rodmens vardiklio vertė turi būti bent jau ne mažesnė už vieną iš šių verčių:






  i) | 75, jei tai yra garavimo sistemų rodmenys, pagalbinių oro tiekimo sistemų rodmenys ir rodmenys, kuriems taikomas pagal XI priedo 1 priedėlio 3.3.2 punkto a, b ar c papunkčius didinamas vardiklis (pvz., šaltojo paleidimo rodmenys, oro kondicionavimo sistemų rodmenys ir kt.); arba |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.1.

Tikrinant ESKR, į bandinių imtį įtraukiamos tik toliau nurodytos transporto priemonės.

a)

Transporto priemonės, kurias naudojant buvo surinkta pakankamai duomenų apie transporto priemonės veikimą, kad būtų galima atlikti rodmens bandymą.

Kalbant apie rodmenis, kurie, remiantis XI priedo 1 priedėlio 3.6.1 punktu, turi atitikti rodmens eksploatacinių savybių koeficientą ir kurie turi registruoti ir pateikti duomenis apie koeficientą, pakankamais duomenimis apie transporto priemonės veikimą laikoma tai, kad vardiklis atitinka toliau nurodytus kriterijus. Kaip apibrėžta XI priedo 1 priedėlio 3.3 ir 3.5 punkte, bandomo rodmens vardiklio vertė turi būti bent jau ne mažesnė už vieną iš šių verčių:

i)

75, jei tai yra garavimo sistemų rodmenys, pagalbinių oro tiekimo sistemų rodmenys ir rodmenys, kuriems taikomas pagal XI priedo 1 priedėlio 3.3.2 punkto a, b ar c papunkčius didinamas vardiklis (pvz., šaltojo paleidimo rodmenys, oro kondicionavimo sistemų rodmenys ir kt.); arba

| ii) | 25, jei tai yra kietųjų dalelių filtrų rodmenys ir oksidacijos katalizatoriaus rodmenys, kuriems taikomas pagal XI priedo 1 priedėlio 3.3.2 punkto d papunktį didinamas vardiklis; arba |
| --- | --- |

ii)

25, jei tai yra kietųjų dalelių filtrų rodmenys ir oksidacijos katalizatoriaus rodmenys, kuriems taikomas pagal XI priedo 1 priedėlio 3.3.2 punkto d papunktį didinamas vardiklis; arba

| iii) | 150, jei tai yra katalizatoriaus, deguonies jutiklio, IDR, KVUAT ir visų kitų komponentų rodmenys; |
| --- | --- |

iii)

150, jei tai yra katalizatoriaus, deguonies jutiklio, IDR, KVUAT ir visų kitų komponentų rodmenys;

| b) | transporto priemonės, kurių veikimo charakteristikos nebuvo suklastotos arba kuriose nebuvo įrengta papildomų ar patobulintų dalių, dėl kurių TPĮD sistema nebeatitiktų XI priedo reikalavimų. |
| --- | --- |

b)

transporto priemonės, kurių veikimo charakteristikos nebuvo suklastotos arba kuriose nebuvo įrengta papildomų ar patobulintų dalių, dėl kurių TPĮD sistema nebeatitiktų XI priedo reikalavimų.

| 2.3. | Turi būti pateikti techninės priežiūros dokumentai, pagal kuriuos būtų galima įrodyti, kad transporto priemonė buvo tinkamai eksploatuojama (pvz., kad ji buvo prižiūrima pagal gamintojo rekomendacijas). |
| --- | --- |

2.3.

Turi būti pateikti techninės priežiūros dokumentai, pagal kuriuos būtų galima įrodyti, kad transporto priemonė buvo tinkamai eksploatuojama (pvz., kad ji buvo prižiūrima pagal gamintojo rekomendacijas).

| 2.4. | Transporto priemonėje neturi būti nustatyta jokių požymių, patvirtinančių, kad ji buvo netinkamai eksploatuojama (pvz., su ja dalyvauta lenktynėse, ją veikė perkrovos, jai naudoti netinkami degalai arba kitaip pažeisti jos eksploatavimo reikalavimai), arba kitų veiksnių (pvz., klastojimo), galinčių turėti įtakos išmetamųjų teršalų kiekiui. Atsižvelgiama į gedimo kodą ir kompiuteryje saugomus ridos duomenis. Transporto priemonė nepasirenkama bandymui, jeigu pagal kompiuteryje saugomą informaciją nustatoma, kad transporto priemonė buvo eksploatuojama ir tada, kai buvo užregistruotas gedimo kodas, ir kad ji ilgokai nebuvo remontuojama. |
| --- | --- |

2.4.

Transporto priemonėje neturi būti nustatyta jokių požymių, patvirtinančių, kad ji buvo netinkamai eksploatuojama (pvz., su ja dalyvauta lenktynėse, ją veikė perkrovos, jai naudoti netinkami degalai arba kitaip pažeisti jos eksploatavimo reikalavimai), arba kitų veiksnių (pvz., klastojimo), galinčių turėti įtakos išmetamųjų teršalų kiekiui. Atsižvelgiama į gedimo kodą ir kompiuteryje saugomus ridos duomenis. Transporto priemonė nepasirenkama bandymui, jeigu pagal kompiuteryje saugomą informaciją nustatoma, kad transporto priemonė buvo eksploatuojama ir tada, kai buvo užregistruotas gedimo kodas, ir kad ji ilgokai nebuvo remontuojama.

| 2.5. | Transporto priemonės variklis arba pati transporto priemonė neturi būti iš esmės remontuoti be leidimo. |
| --- | --- |

2.5.

Transporto priemonės variklis arba pati transporto priemonė neturi būti iš esmės remontuoti be leidimo.

| 2.6. | Švino ir sieros koncentracija iš transporto priemonės bako paimtame degalų ėminyje turi atitikti galiojančius standartus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/70/EB (1), neturi būti požymių, kad buvo naudojami netinkami degalai. Galima atlikti patikras išmetimo vamzdžio viduje. |
| --- | --- |

2.6.

Švino ir sieros koncentracija iš transporto priemonės bako paimtame degalų ėminyje turi atitikti galiojančius standartus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/70/EB (1), neturi būti požymių, kad buvo naudojami netinkami degalai. Galima atlikti patikras išmetimo vamzdžio viduje.

| 2.7. | Neturi būti jokių požymių, kad yra kokių nors problemų, galinčių kelti pavojų laboratorijos darbuotojams. |
| --- | --- |

2.7.

Neturi būti jokių požymių, kad yra kokių nors problemų, galinčių kelti pavojų laboratorijos darbuotojams.

| 2.8. | Visos transporto priemonės taršos mažinimo sistemos sudedamosios dalys turi atitikti taikomo tipo patvirtinimo reikalavimus. |
| --- | --- |

2.8.

Visos transporto priemonės taršos mažinimo sistemos sudedamosios dalys turi atitikti taikomo tipo patvirtinimo reikalavimus.

3.   DIAGNOSTIKA IR TECHNINĖ PRIEŽIŪRA

Prieš pradedant matuoti bandymui atlikti tinkamų transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekį, 3.1–3.7 punktuose nustatyta tvarka turi būti atlikta diagnostika ir visi įprasti techninės priežiūros darbai.

| 3.1. | Turi būti patikrinta: oro filtras, visi pavaros diržai, visų skysčių lygis, radiatoriaus dangtelis, ar nepažeisti visi su taršos mažinimo sistema susiję vakuuminiai vamzdeliai ir elektros laidai; uždegimas, degalų dozavimo ir taršos kontrolės įtaisų sudedamosios dalys, ar šie įtaisai tinkamai sureguliuoti ir ar nesuklastotos jų veikimo charakteristikos. Visi neatitikimai turi būti registruojami. |
| --- | --- |

3.1.

Turi būti patikrinta: oro filtras, visi pavaros diržai, visų skysčių lygis, radiatoriaus dangtelis, ar nepažeisti visi su taršos mažinimo sistema susiję vakuuminiai vamzdeliai ir elektros laidai; uždegimas, degalų dozavimo ir taršos kontrolės įtaisų sudedamosios dalys, ar šie įtaisai tinkamai sureguliuoti ir ar nesuklastotos jų veikimo charakteristikos. Visi neatitikimai turi būti registruojami.

| 3.2. | Patikrinama, ar TPĮD sistema tinkamai veikia. Visi TPĮD sistemos atmintinėje įrašyti veikimo trikčių indikatoriaus rodmenys turi būti užregistruoti ir turi būti atlikti būtini remonto darbai. Jeigu TPĮD sistemos veikimo trikčių indikatorius per transporto priemonės parengimo bandymui ciklą užregistruoja veikimo triktį, gedimas gali būti nustatytas ir pašalintas. Bandymą galima pakartoti iš naujo ir galima naudoti tos suremontuotos transporto priemonės rezultatus. |
| --- | --- |

3.2.

Patikrinama, ar TPĮD sistema tinkamai veikia. Visi TPĮD sistemos atmintinėje įrašyti veikimo trikčių indikatoriaus rodmenys turi būti užregistruoti ir turi būti atlikti būtini remonto darbai. Jeigu TPĮD sistemos veikimo trikčių indikatorius per transporto priemonės parengimo bandymui ciklą užregistruoja veikimo triktį, gedimas gali būti nustatytas ir pašalintas. Bandymą galima pakartoti iš naujo ir galima naudoti tos suremontuotos transporto priemonės rezultatus.

| 3.3. | Turi būti patikrinta uždegimo sistema ir pakeisti sugedę komponentai, pvz., uždegimo žvakės, laidai ir kt. |
| --- | --- |

3.3.

Turi būti patikrinta uždegimo sistema ir pakeisti sugedę komponentai, pvz., uždegimo žvakės, laidai ir kt.

| 3.4. | Turi būti patikrinta kompresija. Jei rezultatas yra nepatenkinamas, transporto priemonė yra atmetama. |
| --- | --- |

3.4.

Turi būti patikrinta kompresija. Jei rezultatas yra nepatenkinamas, transporto priemonė yra atmetama.

| 3.5. | Pagal gamintojo specifikacijas turi būti patikrinti ir prireikus sureguliuoti variklio parametrai. |
| --- | --- |

3.5.

Pagal gamintojo specifikacijas turi būti patikrinti ir prireikus sureguliuoti variklio parametrai.

| 3.6. | Jeigu iki planinių techninės priežiūros darbų transporto priemonei yra likę nuvažiuoti ne daugiau kaip 800 km, minėti techninės priežiūros darbai turi būti atlikti pagal gamintojo nurodymus. Alyvos ir oro filtrai gali būti pakeisti gamintojo prašymu, nepaisant ridos skaitiklio rodmenų. |
| --- | --- |

3.6.

Jeigu iki planinių techninės priežiūros darbų transporto priemonei yra likę nuvažiuoti ne daugiau kaip 800 km, minėti techninės priežiūros darbai turi būti atlikti pagal gamintojo nurodymus. Alyvos ir oro filtrai gali būti pakeisti gamintojo prašymu, nepaisant ridos skaitiklio rodmenų.

| 3.7. | Pasirinkus transporto priemonę, jos degalai turi būti pakeisti atitinkamais išmetamųjų teršalų kiekio bandymo reikalavimus atitinkančiais etaloniniais degalais, jeigu gamintojas nesutinka, kad būtų naudojami rinkoje parduodami degalai. |
| --- | --- |

3.7.

Pasirinkus transporto priemonę, jos degalai turi būti pakeisti atitinkamais išmetamųjų teršalų kiekio bandymo reikalavimus atitinkančiais etaloniniais degalais, jeigu gamintojas nesutinka, kad būtų naudojami rinkoje parduodami degalai.

4.   EKSPLOATUOJAMŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ BANDYMAI

| 4.1. | Jeigu manoma, kad transporto priemones būtina patikrinti, vadovaujantis III priedu, atliekami pagal šio priedėlio 2 ir 3 skirsniuose nustatytus reikalavimus pasirinktų ir parengtų transporto priemonių bandymai išmetamųjų teršalų kiekiui nustatyti. Jei tai yra euro 6 išmetamųjų teršalų kiekio standartus atitinkančios transporto priemonės, priklausančios W, X ir Y kategorijoms, kaip apibrėžta I priedo 6 priedėlio 1 lentelėje, per šį bandymą matuojamas tik išmetamųjų kietųjų dalelių skaičius. Be JT EEK taisyklės Nr. 83 4 priedo 5.3 punkte numatytų parengiamųjų ciklų papildomai leidžiama taikyti tik tokius parengiamuosius ciklus, kurie atitinka įprasto važiavimo sąlygas. |
| --- | --- |

4.1.

Jeigu manoma, kad transporto priemones būtina patikrinti, vadovaujantis III priedu, atliekami pagal šio priedėlio 2 ir 3 skirsniuose nustatytus reikalavimus pasirinktų ir parengtų transporto priemonių bandymai išmetamųjų teršalų kiekiui nustatyti. Jei tai yra euro 6 išmetamųjų teršalų kiekio standartus atitinkančios transporto priemonės, priklausančios W, X ir Y kategorijoms, kaip apibrėžta I priedo 6 priedėlio 1 lentelėje, per šį bandymą matuojamas tik išmetamųjų kietųjų dalelių skaičius. Be JT EEK taisyklės Nr. 83 4 priedo 5.3 punkte numatytų parengiamųjų ciklų papildomai leidžiama taikyti tik tokius parengiamuosius ciklus, kurie atitinka įprasto važiavimo sąlygas.

| 4.2. | Galima patikrinti, ar, eksploatuojant transporto priemones, kuriose įrengta TPĮD sistema, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekio lygį remiantis patvirtinto tipo specifikacijomis (pvz., XI priede apibrėžtas veikimo trikčių indikatoriaus rodmenų ribas), tinkamai veikia veikimo trikčių indikatorius ir kt. |
| --- | --- |

4.2.

Galima patikrinti, ar, eksploatuojant transporto priemones, kuriose įrengta TPĮD sistema, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekio lygį remiantis patvirtinto tipo specifikacijomis (pvz., XI priede apibrėžtas veikimo trikčių indikatoriaus rodmenų ribas), tinkamai veikia veikimo trikčių indikatorius ir kt.

| 4.3. | Pavyzdžiui, TPĮD sistemą galima patikrinti dėl trikčių nerodymo, kai išmetamųjų teršalų kiekis viršija taikomas ribines vertes, dėl nuolatinio klaidingo veikimo trikčių indikatoriaus įsijungimo ir TPĮD sistemos komponentų gedimų ir susidėvėjimo nustatymo. |
| --- | --- |

4.3.

Pavyzdžiui, TPĮD sistemą galima patikrinti dėl trikčių nerodymo, kai išmetamųjų teršalų kiekis viršija taikomas ribines vertes, dėl nuolatinio klaidingo veikimo trikčių indikatoriaus įsijungimo ir TPĮD sistemos komponentų gedimų ir susidėvėjimo nustatymo.

| 4.4. | Jeigu komponentas arba sistema veikia tipo patvirtinimo liudijime ir (arba) minėto tipo transporto priemonių informacinių dokumentų rinkinyje nenurodytu būdu ir tai nėra leidžiama vadovaujantis Direktyvos 2007/46/EB 13 straipsnio 1 ar 2 dalimis, o TPĮD sistema nerodo jokios veikimo trikties, komponentas arba sistema neturi būti keičiami prieš išmetamųjų teršalų kiekio bandymą, išskyrus tada, kai nustatoma, kad komponentas arba sistema buvo klastojami arba netinkamai naudojami taip, kad TPĮD sistema nenustato paskui atsiradusios veikimo trikties. |
| --- | --- |

4.4.

Jeigu komponentas arba sistema veikia tipo patvirtinimo liudijime ir (arba) minėto tipo transporto priemonių informacinių dokumentų rinkinyje nenurodytu būdu ir tai nėra leidžiama vadovaujantis Direktyvos 2007/46/EB 13 straipsnio 1 ar 2 dalimis, o TPĮD sistema nerodo jokios veikimo trikties, komponentas arba sistema neturi būti keičiami prieš išmetamųjų teršalų kiekio bandymą, išskyrus tada, kai nustatoma, kad komponentas arba sistema buvo klastojami arba netinkamai naudojami taip, kad TPĮD sistema nenustato paskui atsiradusios veikimo trikties.

5.   IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO BANDYMO REZULTATŲ VERTINIMAS

| 5.1. | Bandymo rezultatai pateikiami vertinti 2 priedėlyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

5.1.

Bandymo rezultatai pateikiami vertinti 2 priedėlyje nurodyta tvarka.

| 5.2. | Bandymo rezultatai iš nusidėvėjimo koeficientų nedauginami. |
| --- | --- |

5.2.

Bandymo rezultatai iš nusidėvėjimo koeficientų nedauginami.

6.   TAISOMŲJŲ PRIEMONIŲ PLANAS

| 6.1. | Patvirtinimo institucija turi pareikalauti, kad gamintojas pateiktų planą, pagal kurį jis sieks ištaisyti padėtį, kai:






  6.1.1. | kalbant apie pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekį, nustatoma daugiau nei viena kurią nors iš toliau nurodytų sąlygų atitinkanti transporto priemonė, kurios išmetamųjų teršalų kiekis viršija nustatytas ribas:






  a) | JT EEK taisyklės Nr. 83 4 priedėlio 3.2.3 punkte nustatytas sąlygas, jei patvirtinimo institucija ir gamintojas sutaria, kad pernelyg didelio išmetamųjų teršalų kiekio priežastis yra ta pati; arba |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.

Patvirtinimo institucija turi pareikalauti, kad gamintojas pateiktų planą, pagal kurį jis sieks ištaisyti padėtį, kai:

6.1.1.

kalbant apie pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekį, nustatoma daugiau nei viena kurią nors iš toliau nurodytų sąlygų atitinkanti transporto priemonė, kurios išmetamųjų teršalų kiekis viršija nustatytas ribas:

a)

JT EEK taisyklės Nr. 83 4 priedėlio 3.2.3 punkte nustatytas sąlygas, jei patvirtinimo institucija ir gamintojas sutaria, kad pernelyg didelio išmetamųjų teršalų kiekio priežastis yra ta pati; arba

| b) | JT EEK taisyklės Nr. 83 4 priedėlio 3.2.4 punkte nustatytas sąlygas, jei patvirtinimo institucija nustato, kad pernelyg didelio išmetamųjų teršalų kiekio priežastis yra ta pati. |
| --- | --- |

b)

JT EEK taisyklės Nr. 83 4 priedėlio 3.2.4 punkte nustatytas sąlygas, jei patvirtinimo institucija nustato, kad pernelyg didelio išmetamųjų teršalų kiekio priežastis yra ta pati.

| 6.1.2. | sudarant bandinių imtį, kurios dydis nustatomas pagal šio priedo 3.5 punktą, laikomasi toliau nurodomų konkretaus R rodmens ESKR taikomų statistinių kriterijų:






  a) | pateikti transporto priemonių, kurios, vadovaujantis XI priedo 1 priedėlio 3.1.5 punktu, sertifikuotos taikant koeficientą 0,1, duomenys rodo, kad bent pagal vieną bandinių imties R rodmenį vidutinis bandinių imties ESK yra mažesnis kaip 0,1 arba ne mažiau kaip 66 % į bandinių imtį įtrauktų transporto priemonių ESK yra mažesnis kaip 0,1; |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

sudarant bandinių imtį, kurios dydis nustatomas pagal šio priedo 3.5 punktą, laikomasi toliau nurodomų konkretaus R rodmens ESKR taikomų statistinių kriterijų:

a)

pateikti transporto priemonių, kurios, vadovaujantis XI priedo 1 priedėlio 3.1.5 punktu, sertifikuotos taikant koeficientą 0,1, duomenys rodo, kad bent pagal vieną bandinių imties R rodmenį vidutinis bandinių imties ESK yra mažesnis kaip 0,1 arba ne mažiau kaip 66 % į bandinių imtį įtrauktų transporto priemonių ESK yra mažesnis kaip 0,1;

| b) | pateikti transporto priemonių, kurios, vadovaujantis XI priedo 1 priedėlio 3.1.4 punktu, sertifikuotos taikant visą koeficientą, duomenys rodo, kad bent pagal vieną bandinių imties R rodmenį vidutinis bandinių imties ESK yra mažesnis kaip Bandmin(R) vertė arba ne mažiau kaip 66 % į bandinių imtį įtrauktų transporto priemonių ESK yra mažesnis kaip Bandmin(R).
  Bandmin(R) vertė:






  i) | 0,230, jeigu R rodmens ESK turi būti 0,26; |
| --- | --- | --- |

b)

pateikti transporto priemonių, kurios, vadovaujantis XI priedo 1 priedėlio 3.1.4 punktu, sertifikuotos taikant visą koeficientą, duomenys rodo, kad bent pagal vieną bandinių imties R rodmenį vidutinis bandinių imties ESK yra mažesnis kaip Bandmin(R) vertė arba ne mažiau kaip 66 % į bandinių imtį įtrauktų transporto priemonių ESK yra mažesnis kaip Bandmin(R).

Bandmin(R) vertė:

i)

0,230, jeigu R rodmens ESK turi būti 0,26;

| ii) | 0,460, jeigu R rodmens ESK turi būti 0,52; |
| --- | --- |

ii)

0,460, jeigu R rodmens ESK turi būti 0,52;

| iii) | 0,297, jeigu R rodmens ESK turi būti 0,336; |
| --- | --- |

iii)

0,297, jeigu R rodmens ESK turi būti 0,336;

vadovaujantis XI priedo 1 priedėlio 3.1.4 punktu.

| 6.2. | Taisomųjų priemonių planas tipo patvirtinimo institucijai pateikiamas ne vėliau kaip per 60 darbo dienų nuo 6.1 punkte nurodyto pranešimo datos. Tipo patvirtinimo institucija per 30 darbo dienų paskelbia, ar pritaria taisomųjų priemonių planui. Tačiau, jei gamintojas kompetentingai patvirtinimo institucijai gali įrodyti, kad reikia daugiau laiko neatitikimams ištirti, jog būtų galima pateikti taisomųjų priemonių planą, terminas pratęsiamas. |
| --- | --- |

6.2.

Taisomųjų priemonių planas tipo patvirtinimo institucijai pateikiamas ne vėliau kaip per 60 darbo dienų nuo 6.1 punkte nurodyto pranešimo datos. Tipo patvirtinimo institucija per 30 darbo dienų paskelbia, ar pritaria taisomųjų priemonių planui. Tačiau, jei gamintojas kompetentingai patvirtinimo institucijai gali įrodyti, kad reikia daugiau laiko neatitikimams ištirti, jog būtų galima pateikti taisomųjų priemonių planą, terminas pratęsiamas.

| 6.3. | Taisomosios priemonės taikomos visoms transporto priemonėms, kurioms gali būti būdingi tokie patys trūkumai. Turi būti įvertinta būtinybė padaryti tipo patvirtinimo dokumentų pakeitimus. |
| --- | --- |

6.3.

Taisomosios priemonės taikomos visoms transporto priemonėms, kurioms gali būti būdingi tokie patys trūkumai. Turi būti įvertinta būtinybė padaryti tipo patvirtinimo dokumentų pakeitimus.

| 6.4. | Gamintojas pateikia visų pranešimų, susijusių su taisomųjų priemonių planu, kopijas, taip pat tvarko transporto priemonių susigrąžinimo kampanijos duomenų apskaitą ir patvirtinimo institucijai reguliariai teikia būklės ataskaitas. |
| --- | --- |

6.4.

Gamintojas pateikia visų pranešimų, susijusių su taisomųjų priemonių planu, kopijas, taip pat tvarko transporto priemonių susigrąžinimo kampanijos duomenų apskaitą ir patvirtinimo institucijai reguliariai teikia būklės ataskaitas.

| 6.5. | Į taisomųjų priemonių planą įtraukiami 6.5.1–6.5.11 punktuose nustatyti reikalavimai. Gamintojas taisomųjų priemonių planui suteikia atskirą identifikacinį pavadinimą arba numerį. |
| --- | --- |

6.5.

Į taisomųjų priemonių planą įtraukiami 6.5.1–6.5.11 punktuose nustatyti reikalavimai. Gamintojas taisomųjų priemonių planui suteikia atskirą identifikacinį pavadinimą arba numerį.

| 6.5.1. | Kiekvieno į taisomųjų priemonių planą įtrauktų transporto priemonių tipo aprašas. |
| --- | --- |

6.5.1.

Kiekvieno į taisomųjų priemonių planą įtrauktų transporto priemonių tipo aprašas.

| 6.5.2. | Specialių atliekamų patobulinimų, pertvarkymo, remonto, pataisymų, reguliavimų arba kitokių pakeitimų, kuriais siekiama, kad transporto priemonės atitiktų reikalavimus, aprašas su trumpa duomenų ir techninių tyrimų, reikalingų gamintojo sprendimui dėl konkrečių neatitikčiai pataisyti taikytinų priemonių pagrįsti, santrauka. |
| --- | --- |

6.5.2.

Specialių atliekamų patobulinimų, pertvarkymo, remonto, pataisymų, reguliavimų arba kitokių pakeitimų, kuriais siekiama, kad transporto priemonės atitiktų reikalavimus, aprašas su trumpa duomenų ir techninių tyrimų, reikalingų gamintojo sprendimui dėl konkrečių neatitikčiai pataisyti taikytinų priemonių pagrįsti, santrauka.

| 6.5.3. | Būdo, kuriuo gamintojas informuoja transporto priemonių savininkus, aprašas. |
| --- | --- |

6.5.3.

Būdo, kuriuo gamintojas informuoja transporto priemonių savininkus, aprašas.

| 6.5.4. | Tinkamos techninės priežiūros arba eksploatavimo sąlygų (jeigu jos yra), kurias gamintojas nustato, kad transporto priemonę būtų galima remontuoti pagal taisomųjų priemonių planą, aprašas ir priežasčių, dėl kurių gamintojas nustato kurią nors iš pirmiau minėtų sąlygų, paaiškinimas. Techninės priežiūros arba eksploatavimo sąlygų nustatyti negalima, jeigu jos aiškiai nebus susijusios su neatitiktimi ir taisomosiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

6.5.4.

Tinkamos techninės priežiūros arba eksploatavimo sąlygų (jeigu jos yra), kurias gamintojas nustato, kad transporto priemonę būtų galima remontuoti pagal taisomųjų priemonių planą, aprašas ir priežasčių, dėl kurių gamintojas nustato kurią nors iš pirmiau minėtų sąlygų, paaiškinimas. Techninės priežiūros arba eksploatavimo sąlygų nustatyti negalima, jeigu jos aiškiai nebus susijusios su neatitiktimi ir taisomosiomis priemonėmis.

| 6.5.5. | Tvarkos, kurios turi laikytis transporto priemonės savininkai, kad būtų pašalinta jų transporto priemonės neatitiktis, aprašas. Šiame apraše turi būti nurodyta data, nuo kurios galima taikyti taisomąsias priemones, apskaičiuotas laikas, per kurį dirbtuvės turi atlikti remontą, ir nurodyta vieta, kur tas remontas gali būti atliktas. Remontas atliekamas tinkamai per pagrįstą laiką nuo transporto priemonės pristatymo. |
| --- | --- |

6.5.5.

Tvarkos, kurios turi laikytis transporto priemonės savininkai, kad būtų pašalinta jų transporto priemonės neatitiktis, aprašas. Šiame apraše turi būti nurodyta data, nuo kurios galima taikyti taisomąsias priemones, apskaičiuotas laikas, per kurį dirbtuvės turi atlikti remontą, ir nurodyta vieta, kur tas remontas gali būti atliktas. Remontas atliekamas tinkamai per pagrįstą laiką nuo transporto priemonės pristatymo.

| 6.5.6. | Transporto priemonės savininkui perduoto informacinio pranešimo kopija. |
| --- | --- |

6.5.6.

Transporto priemonės savininkui perduoto informacinio pranešimo kopija.

| 6.5.7. | Trumpas sistemos, kurią gamintojas taiko, kad užtikrintų tinkamą komponentų arba sistemų tiekimą ir įgyvendintų taisomąsias priemones, aprašas. Nurodoma, kada sudedamosios dalys arba sistemos bus pradėtos tinkamai tiekti, kad būtų galima pradėti kampaniją. |
| --- | --- |

6.5.7.

Trumpas sistemos, kurią gamintojas taiko, kad užtikrintų tinkamą komponentų arba sistemų tiekimą ir įgyvendintų taisomąsias priemones, aprašas. Nurodoma, kada sudedamosios dalys arba sistemos bus pradėtos tinkamai tiekti, kad būtų galima pradėti kampaniją.

| 6.5.8. | Visų nurodymų, kurie perduodami turintiems atlikti remontą asmenims, kopija. |
| --- | --- |

6.5.8.

Visų nurodymų, kurie perduodami turintiems atlikti remontą asmenims, kopija.

| 6.5.9. | Siūlomų taisomųjų priemonių poveikio kiekvieno tipo transporto priemonės, kuriai taikoma minėtų taisomųjų priemonių planas, išmetamųjų teršalų kiekiui, degalų sąnaudoms, bendrosioms važiavimo charakteristikoms ir saugai, aprašymas ir šias išvadas pagrindžiantys duomenys bei techniniai tyrimai. |
| --- | --- |

6.5.9.

Siūlomų taisomųjų priemonių poveikio kiekvieno tipo transporto priemonės, kuriai taikoma minėtų taisomųjų priemonių planas, išmetamųjų teršalų kiekiui, degalų sąnaudoms, bendrosioms važiavimo charakteristikoms ir saugai, aprašymas ir šias išvadas pagrindžiantys duomenys bei techniniai tyrimai.

| 6.5.10. | Visa kita informacija, ataskaitos arba duomenys, kuriuos patvirtinimo institucija pagrįstai gali laikyti būtinais, kad būtų galima įvertinti taisomųjų priemonių planą. |
| --- | --- |

6.5.10.

Visa kita informacija, ataskaitos arba duomenys, kuriuos patvirtinimo institucija pagrįstai gali laikyti būtinais, kad būtų galima įvertinti taisomųjų priemonių planą.

| 6.5.11. | Jeigu pagal taisomųjų priemonių planą numatoma susigrąžinti transporto priemones, patvirtinimo institucijai pateikiamas duomenų apie remontą apskaitos metodikos aprašas. Jeigu naudojama etiketė, pateikiamas jos pavyzdys. |
| --- | --- |

6.5.11.

Jeigu pagal taisomųjų priemonių planą numatoma susigrąžinti transporto priemones, patvirtinimo institucijai pateikiamas duomenų apie remontą apskaitos metodikos aprašas. Jeigu naudojama etiketė, pateikiamas jos pavyzdys.

| 6.6. | Gamintojo gali būti prašoma atlikti tinkamai parengtus ir būtinus sudedamųjų dalių ir transporto priemonių, kurios, kaip buvo siūlyta, pakeistos, suremontuotos ar patobulintos, bandymus pakeitimo, remonto ar patobulinimo veiksmingumui įrodyti. |
| --- | --- |

6.6.

Gamintojo gali būti prašoma atlikti tinkamai parengtus ir būtinus sudedamųjų dalių ir transporto priemonių, kurios, kaip buvo siūlyta, pakeistos, suremontuotos ar patobulintos, bandymus pakeitimo, remonto ar patobulinimo veiksmingumui įrodyti.

| 6.7. | Gamintojas yra atsakingas už įrašų apie kiekvieną grąžintą ir suremontuotą transporto priemonę ir remontą atlikusias dirbtuves apskaitą. Tipo patvirtinimo institucijos prašymu jai turi būti pateikti 5 metų taisomųjų priemonių plano įgyvendinimo apskaitos duomenys. |
| --- | --- |

6.7.

Gamintojas yra atsakingas už įrašų apie kiekvieną grąžintą ir suremontuotą transporto priemonę ir remontą atlikusias dirbtuves apskaitą. Tipo patvirtinimo institucijos prašymu jai turi būti pateikti 5 metų taisomųjų priemonių plano įgyvendinimo apskaitos duomenys.

| 6.8. | Informacija apie remontą ir modifikavimą arba naujos įrangos įrengimą įrašoma sertifikate, kurį gamintojas pateikia transporto priemonės savininkui. |
| --- | --- |

6.8.

Informacija apie remontą ir modifikavimą arba naujos įrangos įrengimą įrašoma sertifikate, kurį gamintojas pateikia transporto priemonės savininkui.

2 priedėlis

Statistinė pro eksploatuojamų transporto priemonių išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekio atitikties patikros tvarka

| 1. | Ši metodika taikoma norint nustatyti, ar eksploatuojama transporto priemonė atitinka 1 tipo bandymo reikalavimus. Taikomas statistinis metodas, nustatytas JT EEK taisyklės Nr. 83 4 priedėlyje, su šio priedėlio 2–9 skirsniuose aprašytomis išimtimis. |
| --- | --- |

1.

Ši metodika taikoma norint nustatyti, ar eksploatuojama transporto priemonė atitinka 1 tipo bandymo reikalavimus. Taikomas statistinis metodas, nustatytas JT EEK taisyklės Nr. 83 4 priedėlyje, su šio priedėlio 2–9 skirsniuose aprašytomis išimtimis.

| 2. | 1 pastaba netaikoma. |
| --- | --- |

2.

1 pastaba netaikoma.

| 3. | 3.2 punktas suprantamas taip:
  Laikoma, kad transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekio ribos viršijamos, jei ji atitinka 3.2.2 punkto sąlygas. |
| --- | --- |

3.

3.2 punktas suprantamas taip:

Laikoma, kad transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekio ribos viršijamos, jei ji atitinka 3.2.2 punkto sąlygas.

| 4. | 3.2.1 punktas netaikomas. |
| --- | --- |

4.

3.2.1 punktas netaikomas.

| 5. | 3.2.2 punkto nuoroda į 5.3.1.4 punkte pateiktos lentelės B eilutę suprantama kaip nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 1 lentelę, jei tai yra euro 5 transporto priemonės, ir į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentelę, jei tai yra euro 6 transporto priemonės. |
| --- | --- |

5.

3.2.2 punkto nuoroda į 5.3.1.4 punkte pateiktos lentelės B eilutę suprantama kaip nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 1 lentelę, jei tai yra euro 5 transporto priemonės, ir į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentelę, jei tai yra euro 6 transporto priemonės.

| 6. | 3.2.3.2.1 ir 3.2.4.2 punktų nuorodos į 3 priedėlio 6 punktą suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento II priedo 1 priedėlio 6 skirsnį. |
| --- | --- |

6.

3.2.3.2.1 ir 3.2.4.2 punktų nuorodos į 3 priedėlio 6 punktą suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento II priedo 1 priedėlio 6 skirsnį.

| 7. | 2 ir 3 pastabų nuorodos į 5.3.1.4 punkte pateiktos lentelės A eilutę suprantamos kaip nuorodos į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 1 lentelę, jei tai yra euro 5 transporto priemonės, ir į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentelę, jei tai yra euro 6 transporto priemonės. |
| --- | --- |

7.

2 ir 3 pastabų nuorodos į 5.3.1.4 punkte pateiktos lentelės A eilutę suprantamos kaip nuorodos į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 1 lentelę, jei tai yra euro 5 transporto priemonės, ir į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentelę, jei tai yra euro 6 transporto priemonės.

| 8. | 4.2 punkto nuoroda į 5.3.1.4 punktą suprantama kaip nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 1 lentelę, jei tai yra euro 5 transporto priemonės, ir į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentelę, jei tai yra euro 6 transporto priemonės. |
| --- | --- |

8.

4.2 punkto nuoroda į 5.3.1.4 punktą suprantama kaip nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 1 lentelę, jei tai yra euro 5 transporto priemonės, ir į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentelę, jei tai yra euro 6 transporto priemonės.

| 9. | 4/1 paveikslas pakeičiamas šiuo paveikslu:
  „4/1   paveikslas |
| --- | --- |

9.

4/1 paveikslas pakeičiamas šiuo paveikslu:

„4/1   paveikslas

Image

3 priedėlis

Atsakomybė už eksploatuojamų transporto priemonių atitiktį

| 1. | Eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros metodika parodyta 1 schemoje. |
| --- | --- |

1.

Eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros metodika parodyta 1 schemoje.

| 2. | Gamintojas surenka visą būtiną informaciją, kad galėtų laikytis šio priedo reikalavimų. Be to, patvirtinimo institucija gali atsižvelgti į informaciją, gautą pagal susijusias priežiūros programas. |
| --- | --- |

2.

Gamintojas surenka visą būtiną informaciją, kad galėtų laikytis šio priedo reikalavimų. Be to, patvirtinimo institucija gali atsižvelgti į informaciją, gautą pagal susijusias priežiūros programas.

| 3. | Patvirtinimo institucija atlieka visas būtinas procedūras ir bandymus, kad užtikrintų eksploatuojamų transporto priemonių atitikties reikalavimų laikymąsi (2–4 etapai). |
| --- | --- |

3.

Patvirtinimo institucija atlieka visas būtinas procedūras ir bandymus, kad užtikrintų eksploatuojamų transporto priemonių atitikties reikalavimų laikymąsi (2–4 etapai).

| 4. | Jei pateikta informacija vertinama skirtingai arba prieštaringai, patvirtinimo institucija paprašo tipo patvirtinimo bandymą atlikusios technikos tarnybos, kad ši pateiktų paaiškinimą. |
| --- | --- |

4.

Jei pateikta informacija vertinama skirtingai arba prieštaringai, patvirtinimo institucija paprašo tipo patvirtinimo bandymą atlikusios technikos tarnybos, kad ši pateiktų paaiškinimą.

| 5. | Gamintojas turi parengti ir įgyvendinti taisomųjų priemonių planą. Prieš pradedant įgyvendinti šį planą, jį turi patvirtinti patvirtinimo institucija (5 etapas). |
| --- | --- |

5.

Gamintojas turi parengti ir įgyvendinti taisomųjų priemonių planą. Prieš pradedant įgyvendinti šį planą, jį turi patvirtinti patvirtinimo institucija (5 etapas).

1   schema

Eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros procedūra

Image

---

(1)  OL L 350, 1998 12 28, p. 58.

1

---

| 16.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 158/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 158/25

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 567/2011

2011 m. birželio 14 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Porchetta di Ariccia (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą Porchetta di Ariccia paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą Porchetta di Ariccia paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (2) | Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 14 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Dacian CIOLOŞ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 256, 2010 9 23, p. 10.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.2 klasė.   Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

ITALIJA

Porchetta di Ariccia (SGN)

---

| 16.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 158/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 158/27

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 568/2011

2011 m. birželio 14 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Miód drahimski (SGN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Lenkijos paraiška įregistruoti pavadinimą Miód drahimski paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Lenkijos paraiška įregistruoti pavadinimą Miód drahimski paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (2) | Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 14 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Dacian CIOLOŞ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 248, 2010 9 15, p. 8.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.4 klasė.   Kiti gyvūninės kilmės produktai (kiaušiniai, medus, įvairūs pieno produktai, išskyrus sviestą, ir kt.)

LENKIJA

Miód drahimski (SGN)

---

| 16.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 158/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 158/29

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 569/2011

2011 m. birželio 15 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. birželio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 15 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 90,3 |
| MK | 31,8 |
| TR | 93,0 |
| ZZ | 71,7 |
| 0707 00 05 | TR | 112,2 |
| ZZ | 112,2 |
| 0709 90 70 | TR | 117,4 |
| ZZ | 117,4 |
| 0805 50 10 | AR | 74,7 |
| CL | 79,9 |
| TR | 63,4 |
| ZA | 98,2 |
| ZZ | 79,1 |
| 0808 10 80 | AR | 107,8 |
| BR | 74,6 |
| CL | 95,6 |
| CN | 99,6 |
| NZ | 114,6 |
| US | 178,7 |
| UY | 57,7 |
| ZA | 99,5 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 10 00 | TR | 166,5 |
| ZZ | 166,5 |
| 0809 20 95 | TR | 409,3 |
| XS | 175,4 |
| ZZ | 292,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

90,3

MK

31,8

TR

93,0

ZZ

71,7

0707 00 05

TR

112,2

ZZ

112,2

0709 90 70

TR

117,4

ZZ

117,4

0805 50 10

AR

74,7

CL

79,9

TR

63,4

ZA

98,2

ZZ

79,1

0808 10 80

AR

107,8

BR

74,6

CL

95,6

CN

99,6

NZ

114,6

US

178,7

UY

57,7

ZA

99,5

ZZ

103,5

0809 10 00

TR

166,5

ZZ

166,5

0809 20 95

TR

409,3

XS

175,4

ZZ

292,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 16.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 158/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 158/31

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 570/2011

2011 m. birželio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2010/11 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (ES) Nr. 867/2010 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 565/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2010/11 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (ES) Nr. 867/2010 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 565/2011 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metams, numatyti Reglamente (ES) Nr. 867/2010, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. birželio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 15 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 259, 2010 10 1, p. 3.

3

(4)  OL L 156, 2011 6 15, p. 3.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95, tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2011 m. birželio 16 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 47,19 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 47,19 | 0,75 |
| 1701 12 10 (1) | 47,19 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 47,19 | 0,45 |
| 1701 91 00 (2) | 48,59 | 2,89 |
| 1701 99 10 (2) | 48,59 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,59 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,49 | 0,22 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

47,19

0,00

1701 11 90 (1)

47,19

0,75

1701 12 10 (1)

47,19

0,00

1701 12 90 (1)

47,19

0,45

1701 91 00 (2)

48,59

2,89

1701 99 10 (2)

48,59

0,00

1701 99 90 (2)

48,59

0,00

1702 90 95 (3)

0,49

0,22

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

| 16.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 158/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 158/33

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 571/2011

2011 m. birželio 15 d.

kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2011 m. birželio 16 d.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2010 m. liepos 20 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 642/2010 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos.

| (3) | Remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka.

| (4) | Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2011 m. birželio 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji, |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2011 m. birželio 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2011 m. birželio 16 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. birželio 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 15 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 187, 2010 7 21, p. 5.

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2011 m. birželio 16 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,00 |
| žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 0,00 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00

vidutinės kokybės

0,00

žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

RUGIAI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

0,00

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

0,00

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

0,00

---

(1)  Prekių, kurios į Sąjungą atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (ES) Nr. 642/2010 3 straipsnyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

31.5.2011-14.6.2011

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 270,51 | 205,35 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 338,30 | 328,30 | 308,30 | 172,34 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 16,15 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 92,13 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

270,51

205,35

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

338,30

328,30

308,30

172,34

Meksikos įlankos priedas

—

16,15

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

92,13

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 17,78 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 47,92 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

17,78 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

47,92 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

---

SPRENDIMAI

| 16.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 158/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 158/36

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS ATALANTA/2/2011

2011 m. birželio 15 d.

dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), ES operacijos vado skyrimo

(2011/341/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 10 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (1) (Atalanta), ypač į jų 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal Bendrųjų veiksmų 2008/851/BUSP 6 straipsnį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą priimti sprendimus dėl ES operacijos vado skyrimo. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Bendrųjų veiksmų 2008/851/BUSP 6 straipsnį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą priimti sprendimus dėl ES operacijos vado skyrimo.

| (2) | Jungtinė Karalystė pasiūlė, kad ES operacijos vado pareigose generolą majorą Buster HOWES pakeistų kontradmirolas Duncan POTTS. |
| --- | --- |

(2)

Jungtinė Karalystė pasiūlė, kad ES operacijos vado pareigose generolą majorą Buster HOWES pakeistų kontradmirolas Duncan POTTS.

| (3) | ES karinis komitetas pritaria tam pasiūlymui. |
| --- | --- |

(3)

ES karinis komitetas pritaria tam pasiūlymui.

| (4) | Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusių Sąjungos sprendimus bei veiksmų, |
| --- | --- |

(4)

Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusių Sąjungos sprendimus bei veiksmų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Kontradmirolas Duncan POTTS skiriamas Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo, ES operacijos vadu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2011 m. rugpjūčio 1 d.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 15 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

O. SKOOG

---

(1)  OL L 301, 2008 11 12, p. 33.

1

---

| 16.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 158/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 158/37

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS

2011 m. gegužės 9 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2004/3 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos centrinio banko dokumentais

(ECB/2011/6)

(2011/342/ES)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2004 m. vasario 19 d. Sprendimą ECB/2004/2 dėl Europos Centrinio Banko darbo reglamento patvirtinimo (1), ypač į jo 23 straipsnį,

kadangi:

| (1) | vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 6 dalimi, Taryba gali pavesti Europos Centriniam Bankui (ECB) specialias užduotis, susijusias su rizikos ribojimu pagrįsta kredito ir kitų finansų įstaigų, išskyrus draudimo įmones, priežiūra. Taryba pasinaudojo šia galimybe ir, kaip nustatyta 2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 1096/2010, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami konkretūs uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla (2), 2 straipsnyje, pavedė ECB užtikrinti Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) sekretoriato paslaugas ir tokiu būdu teikti ESRV analitinę, statistinę, logistinę ir administracinę paramą. Šiame kontekste ECB taip pat rengs arba laikys dokumentus, susijusius su jo veikla ESRV srityje, taip pat politikos dokumentus ar sprendimus, kurie bus laikomi ECB dokumentais, kaip nustatyta 2004 m. kovo 4 d. Sprendime ECB/2004/3 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Centrinio Banko dokumentais (3). |
| --- | --- |

(1)

vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 6 dalimi, Taryba gali pavesti Europos Centriniam Bankui (ECB) specialias užduotis, susijusias su rizikos ribojimu pagrįsta kredito ir kitų finansų įstaigų, išskyrus draudimo įmones, priežiūra. Taryba pasinaudojo šia galimybe ir, kaip nustatyta 2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 1096/2010, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami konkretūs uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla (2), 2 straipsnyje, pavedė ECB užtikrinti Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) sekretoriato paslaugas ir tokiu būdu teikti ESRV analitinę, statistinę, logistinę ir administracinę paramą. Šiame kontekste ECB taip pat rengs arba laikys dokumentus, susijusius su jo veikla ESRV srityje, taip pat politikos dokumentus ar sprendimus, kurie bus laikomi ECB dokumentais, kaip nustatyta 2004 m. kovo 4 d. Sprendime ECB/2004/3 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Centrinio Banko dokumentais (3).

| (2) | Nors, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1096/2010 7 straipsnio 1 dalimi, ESRV sekretoriatas užtikrina, kad būtų taikomas Sprendimas ECB/2004/3, kuriame apibrėžiamos sąlygos ir ribos, kurių laikydamasi ESRV turi leisti susipažinti su ESRV dokumentais, ECB turėtų pakoreguoti Sprendimą ECB/2004/3, kuriame turi atsispindėti tai, kad ECB rengs arba laikys dokumentus, susijusius su jo veikla ESRV srityje, taip pat politikos dokumentus ar sprendimus, kurie bus laikomi ECB dokumentais, kaip nustatyta Sprendime ECB/2004/3. |
| --- | --- |

(2)

Nors, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1096/2010 7 straipsnio 1 dalimi, ESRV sekretoriatas užtikrina, kad būtų taikomas Sprendimas ECB/2004/3, kuriame apibrėžiamos sąlygos ir ribos, kurių laikydamasi ESRV turi leisti susipažinti su ESRV dokumentais, ECB turėtų pakoreguoti Sprendimą ECB/2004/3, kuriame turi atsispindėti tai, kad ECB rengs arba laikys dokumentus, susijusius su jo veikla ESRV srityje, taip pat politikos dokumentus ar sprendimus, kurie bus laikomi ECB dokumentais, kaip nustatyta Sprendime ECB/2004/3.

| (3) | Reikia užtikrinti, kad ECB gali atsisakyti leisti susipažinti su dokumentais, susijusiais su jo veikla, politikos dokumentais ar sprendimais pagal Sutarties 127 straipsnio 5 ir 6 dalis, ECB parengtais arba laikomais finansinio stabilumo srityje, įskaitant tuos, kurie yra susiję su jo parama ESRV, jeigu jų atskleidimas pakenktų viešojo intereso apsaugai Sąjungos finansinės sistemos stabilumo kontekste. |
| --- | --- |

(3)

Reikia užtikrinti, kad ECB gali atsisakyti leisti susipažinti su dokumentais, susijusiais su jo veikla, politikos dokumentais ar sprendimais pagal Sutarties 127 straipsnio 5 ir 6 dalis, ECB parengtais arba laikomais finansinio stabilumo srityje, įskaitant tuos, kurie yra susiję su jo parama ESRV, jeigu jų atskleidimas pakenktų viešojo intereso apsaugai Sąjungos finansinės sistemos stabilumo kontekste.

| (4) | Sprendimas ECB/2004/3 taip pat turėtų būti iš dalies pakeistas siekiant atspindėti terminologijos pokyčius ir pasikeitusį straipsnių numeravimą po Lisabonos sutarties įsigaliojimo, |
| --- | --- |

(4)

Sprendimas ECB/2004/3 taip pat turėtų būti iš dalies pakeistas siekiant atspindėti terminologijos pokyčius ir pasikeitusį straipsnių numeravimą po Lisabonos sutarties įsigaliojimo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas ECB/2004/3 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 4 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | a punkte pridedama ši įtrauka:






  „— | Sąjungos arba valstybės narės finansinės sistemos stabilumu,“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

4 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

a punkte pridedama ši įtrauka:

„—

Sąjungos arba valstybės narės finansinės sistemos stabilumu,“;

| b) | Žodis „Bendrijos“ pakeičiamas žodžiu „Sąjungos“. |
| --- | --- |

b)

Žodis „Bendrijos“ pakeičiamas žodžiu „Sąjungos“.

| 2. | 4 straipsnio 4 dalis papildoma šiuo sakiniu:
  „Prašymams susipažinti su Europos sisteminės rizikos valdybos dokumentais taikomas 2011 m. birželio 3 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimas ESRV/2011/5 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos sisteminės rizikos valdybos dokumentais (4), priimtas remiantis 2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 1096/2010, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami konkretūs uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla (5), 7 straipsniu. |
| --- | --- |

2.

4 straipsnio 4 dalis papildoma šiuo sakiniu:

„Prašymams susipažinti su Europos sisteminės rizikos valdybos dokumentais taikomas 2011 m. birželio 3 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimas ESRV/2011/5 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos sisteminės rizikos valdybos dokumentais (4), priimtas remiantis 2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 1096/2010, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami konkretūs uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla (5), 7 straipsniu.

| 3. | 8 straipsnyje nuorodos į Sutarties 230 straipsnį pakeičiamos nuorodomis į 263 straipsnį, o nuorodos į 195 straipsnį – nuorodomis į 228 straipsnį. |
| --- | --- |

3.

8 straipsnyje nuorodos į Sutarties 230 straipsnį pakeičiamos nuorodomis į 263 straipsnį, o nuorodos į 195 straipsnį – nuorodomis į 228 straipsnį.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2011 m. birželio 18 d.

Priimta Frankfurte prie Maino 2011 m. gegužės 9 d.

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 80, 2004 3 18, p. 33.

1

(2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 162.

2

(3)  OL L 80, 2004 3 18, p. 42.

3

(4)  OL C 176, 2011 6 16, p. 3.

4

(5)  OL L 331, 2010 12 15, p. 162.“

5

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 16.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 158/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 158/39

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 341/09/COL

2009 m. liepos 23 d.

dėl paskelbtos schemos, pagal kurią tam tikriems kooperatyvams suteikiamos mokesčio lengvatos (Norvegija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo steigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį ir II dalies 4 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnį ir 7 straipsnio 5 dalį (4),

ATSIŽVELGDAMA į Institucijos gaires dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo (5), ypač į skyrių dėl įmonių apmokestinimo,

ATSIŽVELGDAMA į 2004 m. liepos 14 d. Sprendimą Nr. 195/04/COL dėl 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje nurodytų įgyvendinimo nuostatų (6),

ATSIŽVELGDAMA į 2007 m. gruodžio 19 d. Sprendimą Nr. 719/07/COL dėl paskelbtos schemos, pagal kurią tam tikriems kooperatyvams suteikiamos mokesčio lengvatos, pradėti procedūrą, numatytą Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje,

PAKVIETUSI suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas (7) ir atsižvelgusi į jų pastabas,

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   PROCEDŪRA

2007 m. birželio 28 d. Norvegijos valstybės valdymo ir reformų ministerijos raštu, kurį Institucija gavo ir užregistravo 2007 m. birželio 29 d. (nuorodos Nr. 427327), ir 2007 m. birželio 22 d. Finansų ministerijos raštu, kurį Institucija gavo ir užregistravo 2007 m. liepos 4 d. (nuorodos Nr. 428135), Norvegijos valdžios institucijos pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį pranešė apie siūlomus kooperatinių įmonių apmokestinimo taisyklių, nustatytų Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnyje, pakeitimus.

Apsikeitus įvairiais raštais (8), 2007 m. gruodžio 19 d. raštu Institucija Norvegijos valdžios institucijoms pranešė nusprendusi dėl paskelbtos schemos, pagal kurią tam tikriems kooperatyvams suteikiamos mokesčio lengvatos, pradėti 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. 2008 m. vasario 20 d. raštu (nuorodos Nr. 465882) Norvegijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl Sprendimo Nr. 719/07/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

Sprendimas Nr. 719/07COL buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (9). Institucija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šio sprendimo.

Institucija gavo kelių suinteresuotųjų šalių pastabas (10). 2008 m. gegužės 23 d. raštu (nuorodos Nr. 478026) Institucija perdavė šias pastabas Norvegijos valdžios institucijoms, suteikdama joms galimybę atsakyti, tačiau šios nusprendė daugiau pastabų neteikti.

2.   SIŪLOMOS PRIEMONĖS APIBŪDINIMAS

2.1.   APLINKYBĖS

1992 m. Norvegijos valdžios institucijos patvirtino schemą, pagal kurią tam tikriems kooperatyvams suteikiamos specialios mokesčio lengvatos. Pagal šią schemą tam tikriems kooperatyvams, vykdantiems veiklą žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose, taip pat vartotojų kooperatyvams suteikta teisė taikyti mokesčių lengvatas nuo įnašų į nuosavą kapitalą. Kitų rūšių kooperatyvams schema netaikyta. Lengvata negalėjo būti didesnė kaip 15 % grynųjų metinių pajamų ir buvo taikoma tik pajamų daliai, gaunamai prekiaujant su kooperatyvo nariais. Taikant didžiausią leidžiamą lengvatą, įprastas pelno mokestis nuo 28 % sumažėtų iki 23,8 % Schemos tikslas – suteikti kooperatyvams mokestinį pranašumą remiantis tuo, kad kooperatyvų galimybės gauti nuosavo kapitalo yra prastesnės nei kitų įmonių (11).

Schemą baigta taikyti 2005 finansiniais metais. Tačiau, sudarydamos 2007 m. valstybės biudžetą, Norvegijos valdžios institucijos pasiūlė atnaujinti schemos taikymą, šiek tiek pakeitus jos pobūdį (12). Todėl apie schemą pranešta Institucijai.

2.2.   SCHEMOS TIKSLAS

Pranešime nurodoma, kad kooperatyvai turi būti remiami atsižvelgiant į viešąjį interesą remti įmones, kurių veikla grindžiama demokratiškumo, savitarpio pagalbos, atsakingumo, lygiateisiškumo, teisingumo ir solidarumo principais ir kurios yra alternatyva ribotos atsakomybės įmonėms. Taigi, siekiant įgyvendinti viešą, nematerialų interesą remti kooperatines bendroves kaip alternatyvą ribotos atsakomybės įmonėms, būtina pagerinti nepalankią kooperatyvų veiklos padėtį kitų įmonių atžvilgiu. Remiantis pranešimu, siūlomos schemos tikslas – pašalinti kai kurias kliūtis, susijusias su kapitalo formavimu.

2.3.   SIŪLOMA PRIEMONĖ

Priemonė, apie kurią pranešta, išdėstyta naujame Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnyje, kuriame nustatyta, kad kooperatyvams gali būti suteikta teisė į mokesčio lengvatą. Tekstas yra toks:

„[...] lengvata gali būti suteikiama kolektyvinio nuosavo kapitalo įnašams ir gali sudaryti ne daugiau kaip 15 % pajamų. Lengvata suteikiama tik nuo pajamų, gaunamų prekiaujant su nariais. Prekyba su nariais ir lygiavertė prekyba turi būti rodomos apskaitos dokumentuose ir turi būti pagrįstos įrodymais.“ (13)

Norvegijos valdžios institucijų teigimu, žodžių junginys „kolektyvinis nuosavas kapitalas“ yra ne kooperatyvų balanso punktas, o tik finansinis terminas. Tai reiškia, kad kolektyvinį nuosavą kapitalą gali sudaryti neįmokėtas kapitalas, papildomų dividendų fondai, t. y. narių papildomi dividendai, kooperatyve laikomi bendrame „būsimų mokėjimų rezerve“ (14), ir individualūs papildomų dividendų fondai, pervedami į kooperatyvo narių kapitalo sąskaitas (15).

14

15

Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnio 3 punkte „lygiavertė prekyba“ apibrėžiama kaip žvejų prekybinės organizacijos pirkimas iš kitos žvejų prekybinės organizacijos narių laikantis tam tikrų sąlygų, žemės ūkio kooperatyvo pirkimas iš atitinkamo kooperatyvo siekiant sureguliuoti rinką ir valdžios institucijos nurodytas atlikti pirkimas (16).

16

Pagal siūlomą nuostatą mokesčio lengvata paprastai taikoma tik pajamoms, gaunamoms prekiaujant su nariais. Taigi pajamoms, gaunamoms prekiaujant su kitais, lengvata netaikoma. Kaip teigiama Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnio projekte, remiantis kooperatyvo apskaitos dokumentais turi būti įmanoma išskirti prekybą su nariais ir lygiavertę prekybą. Taigi tvarkant apskaitą prekybą su nariais būtina atskirti nuo prekybos su trečiosiomis šalimis. Kooperatyvas privalo gebėti įrodymais pagrįsti prekybą su nariais ir lygiavertę prekybą.

Pranešime pateiktu Norvegijos valdžios institucijų vertinimu, dėl schemos taikymo 2007 finansinių metų mokestinės pajamos sumažės 35–40 mln. NOK (apie 4–5 mln. EUR).

2.4.   PARAMOS GAVĖJAI

Schema bus taikoma kooperatyvams, nurodytiems siūlomo Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnio 2 ir 4–6 punktuose. Iš šių nuostatų matyti, kad schema, apie kurią pranešta, daugiausia taikoma tam tikriems vartotojų kooperatyvams ir kooperatyvams, vykdantiems veiklą žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės sektoriuose.

Dėl vartotojų kooperatyvų reikia pasakyti, kad iš siūlomo Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnio 2 punkto a papunkčio matyti, jog schema, apie kurią pranešta, galės pasinaudoti tik tie vartotojų kooperatyvai, kurie, prekiaudami su nariais, gauna daugiau kaip 50 % įprastų pajamų.

Be to, mokesčio lengvata gali pasinaudoti statybos kooperatinės bendrovės, kurioms taikomas Statybos kooperatinių bendrovių įstatymas (17). Tai papildoma schemos nuostata, palyginti su schema, galiojusia iki 2005 m.; plg. su I-2.1 skirsniu.

17

Kooperatyvams, konkrečiai nenurodytiems Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnyje, schema netaikoma. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, remtini kooperatyvai parinkti remiantis prielaida, kad esama didelio poreikio kompensuoti papildomas išlaidas, patiriamas sektoriuose, kuriems taikoma schema, apie kurią pranešta. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, kooperatyvai, vykdantys veiklą sektoriuose, kuriems schema nebus taikoma, daugiausia yra palyginti mažos įmonės, vykdančios nedidelio masto ekonominę arba neekonominę veiklą.

2.5.   KOOPERATYVŲ APIBRĖŽTIS NORVEGIJOS TEISĖS AKTUOSE

Kooperatyvų (18) įstatymo 1 skirsnio 2 dalyje apibrėžta, kad kooperatyvas – tai įmonė,

18

„kurios pagrindinis tikslas – remti savo narių, kurie bendrovėje yra pirkėjai, tiekėjai arba vykdo kitą panašią veiklą, ekonominius interesus, kai:

| 1) | pajamos, išskyrus įprastą investuoto kapitalo grąžą, lieka bendrovei arba nariams padalijamos pagal grupinės prekybos pajamų dalį; ir |
| --- | --- |

1)

pajamos, išskyrus įprastą investuoto kapitalo grąžą, lieka bendrovei arba nariams padalijamos pagal grupinės prekybos pajamų dalį; ir

| 2) | nė vienas narys asmeniškai neatsako už visas grupės skolas arba jų dalis, kurios kartu paėmus sudaro visas skolas“. (19) |
| --- | --- |

2)

nė vienas narys asmeniškai neatsako už visas grupės skolas arba jų dalis, kurios kartu paėmus sudaro visas skolas“. (19)

19

Be to, vadovaujantis Kooperatyvų įstatymo 3 skirsnio 2 punktu, kooperatyvo nariai neįpareigojami įnešti kapitalo į kooperatyvą, jei konkretus narys dėl to nesutaria ir nepatvirtina raštu pasirašydamas narystės sutartį arba atskirą susitarimą. Šis reikalavimas netaikomas tik tada, jei pareiga įmokėti nario įnašą nustatyta kooperatyvo įstatuose. Be to, pagal tą pačią nuostatą visi įpareigojimai įnešti kapitalo turi būti apriboti tam tikra suma arba kitokiu būdu.

2.6.   KOOPERATYVŲ PLĖTRA NORVEGIJOJE (20)

20

Norvegijoje yra apie 4 000 kooperatyvų, jiems iš viso priklauso daugiau kaip 2 mln. narių. Pagrindinės kooperatyvų veiklos sritys yra žemės ūkio, žuvininkystės, būsto ir vartojimo sektoriai, taip pat kiti ekonomikos sektoriai, pvz., draudimo, transporto, energijos tiekimo, sveikatos priežiūros, žiniasklaidos ir kt.

Norvegijos žemės ūkio kooperatyvų federacijai (NŽŪKF) priklauso 14 šalies masto organizacijų, vykdančių veiklą žemės ūkio produktų ir žemės ūkio gamyboje naudojamų prekių (trąšų, įrangos ir kt.) perdirbimo, prekybos ir supirkimo, gyvulininkystės, kredito ir draudimo srityse. Žemės ūkio kooperatyvai turi daugiau kaip 50 000 pavienių narių (ūkininkų) ir apie 19 000 darbuotojų, šių kooperatyvų metinė apyvarta viršija 58 mlrd. NOK (apie 6 mlrd. EUR). Žemės ūkio kooperatyvams priklauso daugelis gerai žinomų Norvegijos prekės ženklų, pvz., TINE (pieno produktai), Gilde (raudonoji mėsa) ir Prior (kiaušiniai ir paukštiena). Pagrindiniai žemės ūkio kooperatyvų tikslai – suteikti galimybę naudotis žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos kanalais, sudaryti geras sąlygas gauti kapitalo ir kiekviename ūkyje reikalingų gamybos išteklių.

Gilde

Prior

Pagal Norvegijos žalios žuvies įstatymą (21) Norvegijos kooperatinėms prekybos organizacijoms suteikta išskirtinė teisė valdyti visą pirminę prekybą žuvimis ir vėžiagyviais, išskyrus ūkiuose auginamą žuvį. Šiame sektoriuje veikia šešios kooperatinės prekybos organizacijos. Kiekvienos organizacijos veiklos sritis susieta su geografine sritimi ir (arba) gyvūnų rūšimis. Kooperatinės prekybos organizacijos priklauso patiems žvejams. Be prekybos funkcijų, prekybos organizacijos atlieka ir kontrolės funkcijas, susijusias su jūrų išteklių apsauga. Pirminėje prekyboje parduodamų žuvų ir vėžiagyvių vertė – apie 6 mlrd. NOK (apie 620 mln. EUR). 90 % visų žuvų ir vėžiagyvių eksportuojama.

21

Coop NKL BA yra centrinė visų Norvegijos vartotojų kooperatyvų organizacija. Coop yra maisto produktų prekybos tinklas, turintis apie 1,1 mln. pavienių narių, priklausančių 140 kooperatyvų. Jis valdo daugiau kaip 1 350 parduotuvių, kurių metinė apyvarta yra apie 34 mlrd. NOK (apie 3,6 mlrd. EUR), jose dirba apie 22 000 darbuotojų. Šio tinklo rinkos dalis – 24 % maisto produktų rinkos. Be to, Coop vykdo maisto produktų perdirbimo veiklą ir bendradarbiauja su kitomis Skandinavijos kooperatinėmis mažmeninės prekybos organizacijomis supirkimo ir perdirbimo srityse. Pagrindiniai vartotojų kooperatyvų tikslai – teikti nariams geros kokybės naudingas prekes ir paslaugas konkurencinėmis kainomis ir būti narių interesams atstovaujančia organizacija, kai sprendžiami vartojimo klausimai.

Coop NKL BA

Coop

Coop

Norvegijos kooperatinių būsto asociacijų federacija (NKBAF) yra nacionalinė narių asociacija, atstovaujanti 86 kooperatinėms būsto asociacijoms ir vienijanti 772 000 pavienių narių bei 378 000 būstų, priklausančių beveik 5 100 prisijungusių būsto kooperatyvų. Kooperatinės būsto asociacijos skiriasi dydžiu, joms priklauso nuo 100 iki 190 000 pavienių narių. Būsto kooperatyvams priklauso didelė miestų būsto rinkos dalis: Osle – beveik 40 %, nacionalinis vidurkis yra 15 % Pagrindiniai tikslai – pasirūpinti, kad nariai turėtų gerus ir tinkamus būstus, siekti sudaryti geras ir stabilias sąlygas kooperatiniam būstui įsigyti.

2.7.   NORVEGIJOS PELNO MOKESČIO TAISYKLĖS IR POZICIJA KOOPERATYVŲ ATŽVILGIU

Dabar bendrasis pelno mokestis Norvegijoje yra 28 % Šis mokestis taikomas grynosioms apmokestinamosioms įmonių pajamoms. Be to, mokestis taikomas tada, kai pajamos pridedamos prie įmonės nuosavo kapitalo. Tačiau Norvegijos Aukščiausiasis Teismas nusprendė, kad įnašai į įmonės gavėjos akcinį kapitalą neturėtų būti apmokestinami (22). Šis sprendimas buvo pagrįstas tuo, kad įnašai jau buvo apmokestinti kaip įnašo mokėtojo pajamos. Taigi, nors įmonė turi sumokėti 28 % mokestį nuo nuosavo kapitalo, įnešto iš pačios įmonės pajamų, akcininkų arba visuomenės įnašai neapmokestinami. Vadinasi, įmonės, įsteigtos kaip ribotos atsakomybės įmonės ir pan., gali didinti nuosavą kapitalą neapmokestinamaisiais savo akcininkų arba visuomenės įnašais į akcinį kapitalą.

22

Tačiau kooperatyvai tokios galimybės neturi. Pagal Norvegijos kooperatyvų įstatymą jie negali išleisti viešai platinamų akcijų arba kitokių kapitalo sertifikatų ar vertybinių popierių. Be to, manoma, kad taikant atviros narystės principą ribojamas kapitalo įnašų, kurių kooperatyvai gali reikalauti iš savo narių, dydis.

Remiantis pranešimu, kooperatyvams teisės aktais taikomus įpareigojimus ir apribojimus Norvegijos valdžios institucijos laiko esminiais ir neatsiejamais kooperacijos principais. Taigi Norvegijos valdžios institucijos mano, kad panaikinus šiuos apribojimus būtų pažeisti pagrindiniai kooperacijos principai. Norvegijos valdžios institucijos nurodo, kad gali būti, jog Norvegijos kooperatyvų įstatymas šiuo požiūriu yra griežtesnis, palyginti su kitų Europos valstybių teisės aktais dėl kooperatyvų. Kaip pavyzdį Norvegijos valdžios institucijos nurodo EB reglamento dėl Europos kooperatinės bendrovės statuto 64 straipsnį (23), pagal kurį kooperatyvas gali numatyti išleisti vertybinius popierius (išskyrus akcijas), kuriuos gali pasirašyti nariai arba ne nariai. Tačiau Norvegijos valdžios institucijos vis tiek mano, kad Norvegijos kooperatyvams taikomi apribojimai yra būtini.

23

3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

Sprendimu Nr. 719/07/COL Institucija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl schemos, apie kurią pranešta. Sprendime pradėti procedūrą Institucijos pradinė nuomonė buvo tokia, kad schema yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Pirma, Institucija nusprendė, kad kooperatyvams siūloma taikyti mokesčio lengvata suteikia jiems pranašumą. Antra, Institucija nusprendė, kad kooperatyvams suteikiama mokesčio lengvata yra atrankinio pobūdžio, ir pareiškė abejojanti, kad šią lengvatą būtų galima pateisinti bendrąja Norvegijos mokesčių sistemos struktūra. Remdamasi tuo, kad taikant priemonę būtų sumažintas kooperatyvų, kuriems ši priemonė taikoma, mokėtinas pelno mokestis, Institucija abejoja, ar ši priemonė neiškraipo arba negali iškraipyti konkurencijos. Galiausiai Institucija pareiškė abejojanti, ar priemonė, apie kurią pranešta, gali būti laikoma atitinkančia kurią nors iš EEE susitarimo 61 straipsnyje nustatytų išimčių, taigi, ar ji gali būti laikoma suderinama su EEE susitarime nustatytomis valstybės pagalbos taisyklėmis.

4.   NORVEGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

NORVEGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad siūlomas mokesčių mažinimas kooperatyvams jokio pranašumo nesuteikia. Kita vertus, Norvegijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad mokesčių mažinimą reikėtų vertinti kaip „susitarimo nuostatą, pagal kurią mokesčių schemoje numatytos valstybės išmokos, skirtos kooperatinėms įmonėms prisitaikyti prie dabartinės kooperatyvams taikomos teisinės sistemos“ (24). Taip valstybė išsaugo kooperatinę formą kaip alternatyvą ribotos atsakomybės įmonėms, o tai laikoma nematerialia nauda viešojo intereso požiūriu. Be to, Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad mokesčių sumažinimą reikėtų laikyti kompensacija už papildomas išlaidas, kurias kooperatyvai patiria dėl jiems nustatytų apribojimų, susijusių su galimybe gauti nuosavo kapitalo, o tai laikoma struktūriniu požiūriu kooperatyvams nepalankia veiklos sąlyga. Norvegijos valdžios institucijos teigia darančios prielaidą, kad svarstoma priemone tik kompensuojama ir neutralizuojama pagrindinė nepalanki kooperatyvams nustatyta veiklos sąlyga, susijusi su galimybe gauti nuosavo kapitalo.

24

Dėl abiejų argumentų Norvegijos valdžios institucijos nurodo, kad schema atitinka rinkos investuotojo principą. Atrodo, šis argumentas grindžiamas nuomone, kad pagal schemą teikiama pagalba neviršys įmonės išlaidų, kurias įmonė papildomai patiria pasirinkusi kooperatinę veiklos formą, ir visuomeninės naudos, kurią teikia kooperatinės formos išsaugojimas.

Be to, Norvegijos valdžios institucijos teigia, jog tai, kad taikoma fiskalinė priemonė, nedraudžia taikyti rinkos investuotojo principo, nes pasirinkta valstybės pagalbos forma neturėtų būti svarbi.

Iš Europos teismų ir Europos Komisijos praktikos matyti, jog tai, kad taikant priemonę kompensuojama įmonei nepalanki veiklos sąlyga, nereiškia, jog negalima tarti, kad taikant priemonę įmonei suteikiamas pranašumas. Norvegijos valdžios institucijų teigimu, šiuo atveju ši praktika netaikytina. Visos ribotos atsakomybės įmonės turi galimybę padidinti nuosavą kapitalą gaudamos įnašus, kurie yra įmonės neapmokestinamos pajamos. Šia schema tiktai kompensuojama nepalanki veiklos sąlyga ir kooperatyvams sudaromos tokios pat veiklos sąlygos, kaip ir kitoms įmonėms. Be to, Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad šiuo atveju Europos Komisijos sprendimas OTE byloje (25) netaikytinas, nes mokesčio lengvata ir papildomos išlaidos, patiriamos vykdant įsipareigojimus, atsiranda kartu. Norvegijos valdžios institucijų nuomone, sprendimo OTE byloje 101 punktas reiškia, kad tai gali būti svarbus valstybės pagalbos vertinimo kriterijus.

OTE

25

OTE

Dėl schemos atrankinio pobūdžio Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad pagal schemą kooperatyvams taikoma tokia pat nuostata, kaip akcininkams, finansuojantiems nuosavą kapitalą. Suteikiant mokesčio lengvatą, kooperatyvui sudaroma galimybė įnešti tokio pat dydžio nuosavą kapitalą nemokant mokesčio, tarsi atitinkama suma būtų gauta kaip akcinio kapitalo įnašas. Todėl, Norvegijos valdžios institucijų nuomone, kooperatyvams pritaikyta bendra nuosavo kapitalo įnašams taikoma taisyklė.

Be to, Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad schema, apie kurią pranešta, atitinka EEE valstybės pagalbos taisykles ir principus, išdėstytus Komisijos komunikate dėl kooperatyvų (26). Pirmiausia Norvegijos valdžios institucijos nurodo Komisijos komunikato 3.2.6 skirsnį, pagal kurį kooperatyvams leidžiama taikyti specialias mokestines nuostatas.

26

Galiausiai dėl konkurencijos iškraipymo Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad taikant schemą tiktai panaikinamas esamas iškraipymas, dėl kurio kooperatyvai patiria išlaidų, todėl reikia manyti, kad padidinamas rinkų, kurioms tai turi įtakos, veiksmingumas.

5.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

Paskelbus Sprendimą Nr. 719/07/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl tam tikriems kooperatyvams paskelbtos schemos, ELPA priežiūros institucija gavo pastabų iš įvairių trečiųjų šalių.

Prancūzijos Vyriausybės pastabose iš esmės atkreipiamas dėmesys į specifinį kooperatyvų pobūdį ir pabrėžiama, kad schema, apie kurią pranešta, kooperatyvams tik siekiama kompensuoti nepalankias jų struktūrines veiklos sąlygas.

Cooperatives Europe atstovauja visos Europos kooperatyvams ir siekia remti bei plėtoti kooperatines įmones. Pirmiausia ši organizacija atkreipia dėmesį į specifinį kooperatyvų pobūdį, kurį pripažino ir Bendrijos valdžios institucijos. Cooperatives Europe įsitikinimu, specialių schemų, teikiančių naudą kooperatyvams, nereikėtų lyginti su schemomis, taikomomis kitoms verslo formoms, nes šiomis schemomis tikrovėje įgyvendinami kooperacijos principai. Be to, Cooperatives Europe tvirtina, kad specialiomis kooperatyvams skirtomis mokestinėmis priemonėmis nesiekiama sudaryti sąlygų nesąžiningai konkurencijai, tokio poveikio šios priemonės neturi, ir kad šios priemonės rengiamos veikiau siekiant atsižvelgti į apribojimus, neišvengiamai turinčius įtakos kooperatinėms įmonėms, ir juos proporcingai kompensuoti. Pasak Cooperatives Europe, schema pateisinama lygybės principu, nes kooperatyvai patiria tam tikrų sunkumų, inter alia, galimybę gauti kapitalo. Cooperatives Europe nuomone, kooperatyvams turėtų būti taikoma atskira teisinė sistema, pagal kurią būtų atsižvelgiama į jų ypatumus. Tvirtinama, kad tuo atveju, kai specialiai kooperatyvams skirta mokesčių schema neprieštarauja valstybės narės teisinei sistemai, kai ji parengta atsižvelgiant į kooperatyvų veiklos aspektus ir kooperacijos principus bei vertybes ir kai ji yra proporcinga apribojimams, kuriuos lemia šie kooperatinės veiklos aspektai, tokios mokesčių schemos negalima laikyti valstybės pagalba arba pranašumu – tai tik schema, sukurta remiantis veiklos logika, kuri skiriasi nuo kitų verslo formų ir yra pateisinama požiūrio į įvairias verslo formas lygybe. Galiausiai Cooperatives Europe tvirtina, kad pagal schemą kompensuojamos nepalankios kooperatyvų veiklos sąlygos ir taip pripažįstama kooperatinės sistemos logika bei tokios sistemos teisė konkuruoti vienodomis veiklos sąlygomis.

Cooperatives Europe

Cooperatives Europe

Cooperatives Europe

Cooperatives Europe

inter alia

Cooperatives Europe

Cooperatives Europe

Kooperativa Förbundet, Švedijos vartotojų kooperatyvų organizacija, pritaria Cooperatives Europe pateiktiems argumentams.

Kooperativa Förbundet

Cooperatives Europe

Confcooperative - Confederazione Cooperative Italiane yra Italijos kooperatyvų organizacija. Ji pabrėžia kooperatyvų savitarpio pagalbos tikslą ir, padariusi išvadą, kad Norvegijos teisės aktai atitinka kitų valstybių narių teisės aktus, kuriais siekiama gerinti nepalankias kooperatyvų veiklos sąlygas, pirmiausia susijusias su kapitalo formavimu, pažymi, jog bet koks papildomas kooperatyvo nario įnašas išlieka nario nuosavybe, todėl jo negalima apmokestinti kaip kooperatyvo nuosavybės.

Confcooperative - Confederazione Cooperative Italiane

Legacoop – Lega Nazionale delle Cooperative e Mutue yra Italijos visų sektorių kooperatyvų organizacija. Legacoop nurodo, kad kooperatyvo rezervinis kapitalas sudaromas iš kooperatyvų narių laikinai atsisakytų papildomų dividendų. Šios organizacijos nuomone, schema atitinka civilinės ir mokesčių teisės aktus dėl Europos kooperatyvų ir ji padės gerinti nepalankias kooperatyvų veiklos sąlygas, susijusias su kapitalo formavimu.

Legacoop – Lega Nazionale delle Cooperative e Mutue

Legacoop

Coop de France yra Prancūzijos žemės ūkio kooperatyvų organizacija. Ši organizacija remiasi Europos teisine sistema, pagal kurią pripažįstamas specifinis kooperatyvų vaidmuo, nepaisant to, kokiame ekonomikos sektoriuje jie vykdo veiklą, ir pagal kurią yra parengtos priemonės, suteikiančios jiems teisinę apsaugą. Be to, ši organizacija tvirtina, kad schema nėra pagalba: ja kooperatyvams tiktai kompensuojamos nepalankios struktūrinės veiklos sąlygos, neatsiejamai susijusios su teisine kooperatyvų forma. Taip pat teigiama, kad schema atitinka sistemos logiką, todėl nėra atrankinio pobūdžio. Tai iš esmės grindžiama argumentu, kad kooperatyvų kapitalas nedalijamas ir sudaromas iš nepaskirstyto narių pelno. Be to, Coop de France nurodo, kad kooperatyvai susiduria su sunkumais norėdami gauti nuosavo kapitalo, nes negali išleisti akcijų, jie gali turėti nedaug narių, kurie padėtų siekti kooperatyvo tikslų, ir negali pasinaudoti finansinėmis priemonėmis.

Coop de France

Coop de France

Landbrugsrådet yra Danijos žemės ūkio kooperatyvams atstovaujanti organizacija. Ši organizacija tvirtina, kad taikant schemą įvairių rūšių įmonėms sudaromos vienodos ir teisingos veiklos sąlygos, atsižvelgiant į kooperatyvų pobūdį ir kooperacijos principus. Schema nesuteikia kooperatyvams pranašumo, bet pašalina nepalankias struktūrines sąlygas.

Landbrugsrådet

CECOP-CICOPA-Europe atstovauja pramonės ir paslaugų kooperatyvams. Ši organizacija tvirtina, kad specialių schemų, teikiančių naudą kooperatyvams, nereikėtų lyginti su schemomis, taikomomis kitų rūšių įmonėms, nes šios specialios schemos grindžiamos kooperatyvų valdymo principais. Be to, ši organizacija tvirtina, kad Institucija, kooperatyvų padėtį lygindama su kitų įmonių padėtimi, nustato tam tikrą teisinių formų hierarchiją, pagal kurią kooperatinė schema laikoma išimtine. Tai neatitinka Europos Sąjungos sutarties ir reglamento dėl Europos bendrovės statuto. Organizacija, remdamasi Komisijos komunikatu dėl kooperatyvų, tvirtina, kad schema, apie kurią pranešta, atsižvelgiama į neišvengiamus kooperatinės formos apribojimus ir šie apribojimai proporcingai kompensuojami.

CECOP-CICOPA-Europe

ES žemės ūkio kooperatyvų generalinė konfederacija (COGECA) atstovauja bendriesiems ekonominiams Europos žemės ūkio, žemės ūkio maisto produktų, miškininkystės ir žuvininkystės kooperatyvų interesams. Ši organizacija atkreipia dėmesį į labai svarbų kooperatyvų vaidmenį minėtuose sektoriuose, kaip yra pripažinusios daugelis ES valstybių narių, ir į tai, kad į kooperatyvų įstatus įtrauktas bendruomeniškumo (darnaus vystymosi) aspektas. Organizacija išreiškia susirūpinimą, kad kooperatyvus apmokestinus taip pat, kaip kitas įmones, kooperatyvai gali pradėti rinktis kitas teisines organizacines formas, taip apsunkindami ūkininkų galimybes patekti į rinką.

CCAE Confederación de Cooperativas Agrarias de España, žemės ūkio kooperatyvams atstovaujanti organizacija, pritaria COGECA, Coop de France ir Cooperatives Europe pateiktiems argumentams.

CCAE Confederación de Cooperativas Agrarias de España

Coop de France

Cooperatives Europe

Groupement National de la Coopération yra Prancūzijos kooperatinio judėjimo organizacija. Ji tvirtina, kad Prancūzijos ir kitų Europos šalių kooperatyvams taikant lengvatinį mokesčių tarifą siekiama užtikrinti sąžiningą kooperatyvų ir kitų įmonių konkurenciją ir kad konkurencija neiškraipoma. Organizacija nurodo išskirtines kooperatyvų savybes ir pabrėžia, jog tam, kad kooperatyvai galėtų veikti ir plėtotis, jiems būtina tam tikra teisinė ir fiskalinė sistema, pagal kurią būtų atsižvelgiama į jų specifiką ir sąlygas, kuriomis jie vykdo savo veiklą. Ši organizacija pritaria Norvegijos nuomonei, kad pagal schemą kooperatyvams nesuteikiama jokio pranašumo, ir tvirtina, kad schema neiškraipys konkurencijos, nes skirtingų rūšių įmonėms, turinčioms skirtingų savybių, neįmanoma taikyti vienodų taisyklių. Remdamasi šiais argumentais, organizacija pabrėžia, kad pagalba nebūtų neproporcinga.

Groupement National de la Coopération

Norvegijos nuolatinis kooperatyvų reikalų komitetas (toliau – NNKRK) yra organizacija, atstovaujanti Norvegijos kooperatyvams. Iš pradžių NNKRK nurodo, kad kooperatyvai ir kitos teisinės įmonių formos labai skiriasi, pvz., kooperatyvų santykis su nariais yra kitoks nei ribotų atsakomybės įmonių santykis su akcininku. Tai turi įtakos ir mokestinėms priemonėms, taikomoms kooperatyvams.

Pirmiausia NNKRK tvirtina, kad priemonė nėra valstybės pagalba, nes ji pateisinama mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra. Šiuo klausimu NNKRK tvirtina, kad kooperatyvai nuosavą kapitalą formuoja savo nariams nemokėdami papildomų dividendų. Paprastai šis rezervinis kapitalas turi būti išmokamas kooperatyvo nariams, nes iš tiesų tai yra atidėtasis kainų koregavimas, kurio rezultatas priklauso ne kooperatyvui, o jo nariams. Jei ši suma išmokama, iš kooperatyvo atskaitomas tam tikras mokestis. Jei rezervinis kapitalas neišmokamas, jis laikomas kooperatyvo narių įnašu į nuosavą kapitalą. Taigi pagal sistemos logiką rezervinis kapitalas neturėtų būti apmokestinamas, nepaisant to, ar jis atidedamas kaip nuosavas kapitalas, ar grąžinamas nariams. Be to, taikomas principas, kad ta pati suma neturėtų būti apmokestinama du kartus. Lygiai kaip privačios investicijos neapmokestinamos, kai jos tampa ribotos atsakomybės įmonės nuosavybe, nes šios lėšos jau buvo apmokestintos, kai jas gavo akcininkas, taip ir kooperatyvo nario įnašas į nuosavą kapitalą neturėtų būti apmokestinamas, kai jis tampa kooperatyvo nuosavybe, nes šios lėšos jau buvo apmokestintos, kai jas gavo kooperatyvo narys. Remdamasi šiais argumentais, NNKRK mano, kad schemos nereikėtų vertinti pagal pajamų mokesčio taisykles ir teisiniu pagrindu reikėtų laikyti akcininkų įnašams į nuosavą kapitalą taikomas taisykles.

Antra, NNKRK tvirtina, kad taikant priemonę pranašumo nesuteikiama, nes tėra kompensuojamos nepalankios struktūrinės sąlygos, susijusios su kooperatyvų teisine struktūra. NNKRK, remdamasi sprendimu pradėti procedūrą, tvirtina, kad nėra svarbu, ar nepalankios struktūrinės sąlygos kompensuojamos pagal kitas Norvegijos kooperatyvams taikomos tvarkos nuostatas: atliekant teisinį vertinimą, turėtų būti nagrinėjama, ar konkreti nepalanki sąlyga, kurią pagal priemonę siekiama palengvinti, kompensuojama kitomis priemonėmis.

Trečia, NNKRK tvirtina, kad priemonė nėra atrankinio pobūdžio, nes kitokių mokestinių nuostatų taikymas kooperatyvams, palyginti su kitomis įmonėmis, yra pagrįstas atitinkamų įmonių teisės nuostatų skirtumais. Todėl, kadangi nagrinėjama mokestinė priemonė taikoma tik įmonėms, įsteigtoms kaip kooperatyvai, ji susijusi tik su visiems atviros įmonės teisine forma. Taigi priemonė nėra atrankinio pobūdžio.

II.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

1.   SPRENDIMO TAIKYMO SRITIS

SPRENDIMO TAIKYMO SRITIS

Kaip nustatyta I-2.4 skirsnyje, pagal schemą pagalbą iš esmės gali gauti kooperatyvai, vykdantys veiklą žemės ūkio, žuvininkystės ir miškininkystės srityse, tam tikri vartotojų ir statybos kooperatyvai.

EEE susitarimo 8 straipsnyje nustatyta susitarimo taikymo sritis. Iš 8 straipsnio 3 dalies matyti, kad:

„Jei nenurodyta kitaip, šio susitarimo nuostatos galioja tik:

| a) | produktams, įtrauktiems į Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos 25–97 skirsnius, išskyrus 2 protokole nurodytus produktus; |
| --- | --- |

a)

produktams, įtrauktiems į Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos 25–97 skirsnius, išskyrus 2 protokole nurodytus produktus;

| b) | 3 protokole nurodytiems produktams, kuriems taikomi specialūs protokole nustatyti susitarimai.“ |
| --- | --- |

b)

3 protokole nurodytiems produktams, kuriems taikomi specialūs protokole nustatyti susitarimai.“

Remiantis šiomis nuostatomis, didžiajai žemės ūkio ir žuvininkystės sektorių daliai EEE susitarime nustatytos valstybės pagalbos taisyklės netaikomos.

Taigi Sprendimas taikomas siūlomai kooperatyvams taikytinai mokesčio lengvatai, tačiau netaikomas kooperatyvams, vykdantiems veiklą žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose, nes šių kooperatyvų veiklai netaikomos EEE susitarime nustatytos valstybės pagalbos taisyklės.

2.   VALSTYBĖS PAGALBA

VALSTYBĖS PAGALBA

2.1.   ĮŽANGA

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje teigiama:

„Išskyrus atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, remiant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai“.

Institucija primena, kad ELPA valstybių mokesčių sistemoms EEE susitarimas paprastai netaikomas. Kiekviena ELPA valstybė, atsižvelgdama į pasirinktą politiką, pati rengia ir taiko mokesčių sistemas. Tačiau dėl mokestinės priemonės taikymo, pvz., pelno mokesčio sumažinimo tam tikriems kooperatyvams, gali kilti padarinių, dėl kurių mokestinei priemonei gali būti pritaikyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis. Remiantis teismų praktika (27), EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje valstybės įsikišimo priemonės neskirstomos pagal priežastis arba tikslus, o apibrėžiamos pagal šių priemonių poveikį.

27

2.2.   VALSTYBĖS IŠTEKLIŲ NAUDOJIMAS

Kad pagalba būtų laikoma EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba, ją turi teikti valstybė arba ji turi būti teikiama naudojant valstybės išteklius.

Institucija primena, kad pagal nusistovėjusią teismų praktiką pagalbos sąvoka yra platesnė nei subsidijos, nes ji apima ne tik tiesiogines išmokas, kaip antai pačias subsidijas, bet ir valstybės priemones, kuriomis įvairiais būdais mažinami įmonės mokesčiai, kurie paprastai įtraukiami į įmonės biudžetą ir todėl, nors ir nėra subsidijos tiesiogine šio žodžio prasme, yra panašaus pobūdžio ir turi tokį pat poveikį (28).

28

Pagal schemą, apie kurią pranešta, Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnyje nurodyti kooperatyvai turės teisę naudotis specialia mokesčio lengvata. Taigi šie kooperatyvai įnašus į nuosavą kapitalą gali atimti iš savo pajamų. Dėl mokesčio lengvatos taikymo kooperatyvai, kuriems taikoma schema, mokės mažiau mokesčių. Taigi, Norvegijos valdžios institucijų skaičiavimais, dėl priemonės Norvegijos valstybės 2007 finansinių metų mokestinės pajamos sumažėtų 35–40 mln. NOK (apie 4–5mln. EUR). Pagal nusistovėjusią teismų praktiką priemonė, pagal kurią valdžios institucijos tam tikroms įmonėms suteikia mokesčio lengvatą, dėl kurios, nors valstybės ištekliai ir nepervedami, įmonėms, kurioms taikoma ši mokesčių lengvata, sudaromos palankesnės finansinės sąlygos, palyginti su kitais mokesčių mokėtojais, yra valstybės arba naudojant valstybės išteklius teikiama pagalba (29). Todėl Institucija daro išvadą, kad pagal schemą, apie kurią pranešta, valstybės ištekliai yra naudojami.

29

2.3.   TAM TIKRŲ ĮMONIŲ ARBA TAM TIKRŲ PREKIŲ GAMYBOS RĖMIMAS

2.3.1.   
  Atrankinis pobūdis

Atrankinis pobūdis

Pirma, pagalbos priemonė turi būti atrankinio pobūdžio tuo požiūriu, kad būtų palanki „tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai“.

tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai

Schemos reikalavimus atitinkantys kooperatyvai yra įmonės, kaip apibrėžta EEE susitarime nustatytose valstybės pagalbos taisyklėse. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką įmonės sąvoka apima visus subjektus, vykdančius ekonominę veiklą, nepaisant jų teisinio statuso ir finansavimo būdo (30).

30

Norint nustatyti, ar priemonė yra atrankinio pobūdžio, reikia išnagrinėti, ar, atsižvelgiant į tam tikrą teisinę sistemą, ta priemone tam tikroms įmonėms suteikiamas pranašumas, palyginti su kitomis panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje esančiomis įmonėmis (31).

31

Toliau Institucija išnagrinės šiuos aspektus, susijusius su mokesčių mažinimu tam tikriems kooperatyvams, nurodytiems Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnyje.

Kad mokestinę priemonę galėtų priskirti atrankinio pobūdžio priemonėms, iš pradžių Institucija turi nustatyti ir išnagrinėti bendrą arba „įprastą“ tvarką, taikomą pagal galiojančią mokesčių sistemą, laikomą atitinkama pamatine sistema (32).

32

Norvegijoje kooperatyvams taikomas bendrasis pelno mokestis. Pelno mokesčio tikslas – apmokestinti įmonių gautą pelną (grynąsias pajamas). Tačiau pagal siūlomą Mokesčio įstatymo 10–50 skirsnį tam tikriems vartotojų kooperatyvams, kooperatyvams, vykdantiems veiklą žemės ūkio, žuvininkystės ir miškininkystės sektoriuose, ir statybos kooperatyvams suteikiama teisė iki 15 % sumažinti savo pajamas, gautas prekiaujant su savo nariais. Taigi sumažinama šių įmonių mokesčio bazė ir kartu jų pelno mokestis. Ši mokestinė taisyklė – nukrypimas nuo įprastų Norvegijos įmonių mokamo pelno mokesčio taisyklių.

Pranešime Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad šiuo atveju atitinkama pamatinė sistema yra bendroji kapitalo formavimo sistema. Institucija laikosi kitokios nuomonės. Kadangi mokesčio lengvatos tam tikriems kooperatyvams suteikimas yra nukrypimas nuo bendrosios galiojančios pelno mokesčio sistemos, Institucija daro išvadą, kad atitinkama pamatinė sistema, pagal kurią turi būti vertinama, yra pelno mokesčio sistema. Taigi atitinkama pamatinė sistema, pagal kurią turi būti vertinamas nukrypimas, yra pelno mokesčio sistema.

Paskui Institucija turi įvertinti, ar pagal tam tikrą teisinę sistemą (šiuo atveju – pelno mokesčio) valstybės priemone tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, suteikiamas pranašumas, palyginti su kitomis įmonėmis, kurių teisinė ir faktinė padėtis svarstomos priemonės tikslo požiūriu yra panaši (33).

33

Taigi Institucija turi įvertinti ir nustatyti, ar koks nors pranašumas, suteiktas pagal svarstomą mokestinę priemonę, gali būti atrankinio pobūdžio, įrodydama, kad priemonė neatitinka bendrosios tvarkos, nes pagal ją taikomas skirtingas požiūris į ekonominės veiklos vykdytojus, kurių faktinė ir teisinė padėtis atitinkamos valstybės mokesčių sistemos tikslo požiūriu yra panaši (34).

34

Todėl, vadovaudamasi pirmiau minėta teismų praktika, Institucija turi įvertinti, ar pelno mokesčio sistemos požiūriu kooperatyvo pajamų, gautų prekiaujant su savo nariais, sumažinimas 15 % tam tikriems kooperatyvams, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, suteikia pranašumą, palyginti su kitomis įmonėmis, kurių teisinė ir faktinė padėtis pelno mokesčio sistemos tikslo požiūriu yra panaši.

Kaip jau minėta, pelno mokesčio tikslas – apmokestinti įmonių pelną.

Šiuo požiūriu Institucija išmano kooperatyvų ypatumus. Pirmiausia Institucija pažymi, kad, vadovaujantis Komisijos komunikatu dėl kooperatyvų, „kooperatyvai vykdo veiklą atstovaudami savo narių, kurie kartu yra ir vartotojai, interesams; kooperatyvai nėra valdomi atstovaujant išorės investuotojų interesams. Pelną nariai gauna pagal indėlį į kooperatyvo veiklą ir bendrai valdomus išteklius bei turtą, kurie yra nedalijami ir skirti bendriems narių interesams tenkinti. Kadangi asmeniniai narių ryšiai iš esmės yra glaudūs ir svarbūs, priimant naują narį turi būti gautas patvirtinimas, tačiau balsavimo teisės nebūtinai proporcingai atitinka turimą kapitalo dalį (vienas asmuo turi vieną balsą). Pasitraukdamas iš kooperatyvo narių, narys turi teisę atgauti savo įnašą, taip sumažindamas kapitalą.“ (35)

35

Todėl tik savitarpio pagalbos kooperatyvui būdinga, pirma, specifinis santykis su kooperatyvo nariais, reiškiantis, kad nariai aktyviai dalyvauja kooperatyvo veikloje ir kad narių santykis su kooperatyvu yra gana glaudus, neapsiribojantis tik komerciniais ryšiais. Antra, kooperatyvo turtą paprastai valdo jo nariai, o pelnas paskirstomas tik kooperatyvo nariams, atsižvelgiant į nario indėlį kooperatyvo veikloje.

Remdamasi pirmiau išdėstytais principais, Institucija neatmeta galimybės, kad pelno mokesčio tikslo požiūriu tik savitarpio pagalbos kooperatyvai ir kitos įmonės yra panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje.

Tačiau šiuo atveju kyla abejonių, ar kai kurie kooperatyvai, kuriems taikoma schema, apie kurią pranešta, yra tik savitarpio pagalbos kooperatyvai. Didelę tam tikrų kooperatyvų, kuriems taikoma schema, veiklos dalį sudaro ne narių tarpusavio prekyba, o prekyba su kitais pirkėjais. Šiuo atžvilgiu Institucija nurodo apribojimą, nustatytą Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnyje, pagal kurį schema, apie kurią pranešta, gali pasinaudoti tik vartotojų kooperatyvai, kurie, prekiaudami su nariais, gauna daugiau kaip 50 % įprastų pajamų. Institucijos nuomone, šie iš esmės savitarpio pagalbos kooperatyvai gana skiriasi nuo grynojo kooperatinio modelio, apibūdinto Komisijos komunikate dėl kooperatyvų.

Be to, schema taikoma tik kooperatyvams, nurodytiems Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnio projekte, t. y. tam tikriems vartotojų kooperatyvams, kooperatyvams, vykdantiems veiklą žemės ūkio, žuvininkystės ir miškininkystės srityse, ir statybos kooperatyvams. Tik šie kooperatyvai turi teisę iki 15 % sumažinti savo pajamas, gautas prekiaujant su savo nariais. Todėl kooperatinės teisinės formos įmonei ir sektoriams, kuriuose ta įmonė vykdo veiklą, suteikiama atitinkama mokesčio lengvata. Taigi akivaizdu, kad panašių ekonominės veiklos vykdytojų požiūriu priemonė yra atrankinio pobūdžio.

Institucija mano, kad Norvegijos Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnyje, pagal kurį tam tikrų kooperatyvų pelnas, gautas prekiaujant su savo nariais, skirtingai apmokestinamas atsižvelgiant į tai, kokioje veiklos srityje jis gautas, įgyvendintas skirtingas požiūris į ekonominės veiklos vykdytojus, kurie pelno mokesčio sistemos tikslo – apmokestinti pelną – požiūriu yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje.

Pagal tvirtai įsigalėjusią teismų praktiką valstybės pagalbos sąvoka neapima valstybės priemonių, kuriomis taikomas skirtingas požiūris į įmones ir kurios dėl šios priežasties akivaizdžiai yra atrankinio pobūdžio, kai skirtingas požiūris grindžiamas sistemos, kurios dalis yra šios priemonės, pobūdžiu arba bendrąja struktūra (36). Pagal nusistovėjusią ELPA Teismo ir Bendrijos teismų praktiką speciali mokestinė priemonė, kuria pirmiausia siekiama tam tikro sektoriaus įmones iš dalies arba visiškai atleisti nuo mokestinių prievolių, atsirandančių dėl įprasto bendrosios sistemos taikymo, gali būti pateisinama vidine mokesčių sistemos logika, jei ši priemonė jai neprieštarauja (37).

36

37

Todėl Institucija turi nustatyti, ar skirtingo požiūrio į tam tikrus kooperatyvus ir kitas įmones taikymas vis dėlto nėra atrankinio pobūdžio, nes tai daroma dėl mokesčių sistemos, kurioje tas skirtingas požiūris įgyvendinamas, pobūdžio arba bendrosios struktūros. Taigi reikia nustatyti, ar skirtingas požiūris taikomas tiesiogiai remiantis pamatiniais arba orientaciniais tos sistemos principais (38).

38

Vadovaujantis teismų praktika, EEE valstybė, pritaikiusi tokį skirtingą požiūrį, turi įrodyti, kad šis požiūris pateisinamas svarstomos sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra (39). Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad tam tikriems kooperatyvams taikytina mokesčio lengvata pateisinama mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra, nes šios lengvatos taikymas reiškia, kad Norvegijos įmonių nuosavo kapitalo finansavimo neapmokestinamaisiais įnašais sistema pritaikoma ir kooperatyvams. Kitaip tariant, schema būtų siekiama kompensuoti nepalankią kooperatyvų veiklos sąlygą, neatsiejamai susijusią su jų teisine forma.

39

Institucijos nuomone, šiuo atveju Norvegijos valdžios institucijų pateiktas pateisinimas, kad pelno mokesčio tarifo sumažinimą reikėtų laikyti papildomų išlaidų, kurias kooperatyvai patiria dėl sunkių kapitalo formavimo sąlygų, kompensacija, negali būti laikomas atitinkančiu pelno mokesčio sistemos logiką. Pelno mokestis – tai mokestis, kuriuo apmokestinamos įmonės pajamos, gautos iš įprastos prekybos, o įnašai į akcinį kapitalą ir kiti įnašai į nuosavą kapitalą nėra pajamos, kaip apibrėžta Norvegijos mokesčių teisės aktuose (40). Taigi, net jeigu Norvegijos valdžios institucijų tikslas būtų pagirtinas, atrodo, kad jis nėra tiesiogiai pagrįstas svarbiausiais arba pagrindiniais sistemos, su kuria siejama svarstoma priemonė, t. y. mokesčių sistemos, principais. Institucija primena, kad pagal susijusią teismų praktiką valstybės priemonių tikslas nėra pakankamas pagrindas nepriskirti tų priemonių pagalbai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje (41).

40

41

Be to, Institucija atkreipia dėmesį, kad šiuo atveju schemos, apie kurią pranešta, neketinama taikyti visiems kooperatyvams, kurie iš esmės turėtų būti nukentėję dėl tos pačios nepalankios struktūrinės sąlygos, kurią nurodė Norvegijos valdžios institucijos. Priešingai, schema taikoma tik Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnio projekte nurodytų sektorių kooperatyvams. Norvegijos valdžios institucijos nepateikė argumentų, įrodančių, kad šiems kooperatyvams skirtos schemos taikymo srities apribojimai atitinka mokesčių sistemos pobūdį ir bendrąją struktūrą. Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnio parengiamuosiuose dokumentuose tiktai nurodomi kooperatyvai, kuriems schema taikoma kaip atstovaujantiems tradiciniams kooperatyvų sektoriams (42); pelno mokesčio sistemos požiūriu tokia nuostata nėra tinkama. Be to, pasak Norvegijos valdžios institucijų, taikymo srities apribojimai nustatyti remiantis prielaida, kad kooperatyvams, kuriems ketinama taikyti schemą, pagalbos reikia labiau nei kitų sektorių kooperatyvams. Tačiau Norvegijos valdžios institucijos nepateikė jų prielaidą pagrindžiančios objektyvios informacijos ar kitokio objektyvaus esminio tokio skirtingo požiūrio pateisinimo.

42

Vadovaudamasi teismų praktika (43), Institucija mano, kad poreikis atsižvelgti į tam tikrus reikalavimus (šiuo atveju – į kooperatyvų, kaip organizacijų, ypatumus), net jeigu jis ir teisėtas, negali būti pagrindas atrankinio pobūdžio priemonėms, netgi specialioms, netaikyti EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies, nes bet kuriuo atveju į nustatytus tikslus gali būti tinkamai atsižvelgta valstybės pagalbos priemonės suderinamumą vertinant pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį.

43

Institucija taip pat atkreipia dėmesį į Norvegijos nuolatinio kooperatyvų reikalų komiteto pastabas ir pastabą, kad kooperatyvams skirta mokesčio lengvata galėtų būti pateisinama argumentais dėl dvigubo apmokestinimo, todėl ji turėtų atitikti pelno mokesčio sistemos pobūdį ir logiką. Tačiau, remdamasi turima informacija, Institucija negali atmesti galimybės, kad neatsitiks taip, kad kapitalas nebus apmokestintas nei kaip kooperatyvo nuosavybė, nei kaip jo narių nuosavybė.

Be to, šiuo atveju, neturėdama įtikinamų argumentų, Institucija mano, kad palankių mokestinių nuostatų taikymas tik kai kuriems kooperatyvams be objektyvaus tokio skirtingo požiūrio pateisinimo negali būti laikomas atitinkančiu mokesčių sistemos logiką (44). NET jeigu svarstomos mokestinės priemonės taikymo sritis būtų nustatyta remiantis objektyviais kriterijais, vis tiek tai būtų atrankinio pobūdžio priemonė (45).

44

45

Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes, Institucija mano, kad mokesčio lengvatos taikymas tam tikriems kooperatyvams yra nukrypimas nuo įprastos pelno mokesčio tvarkos, neatrodo pateisinamas sistemos pobūdžiu arba bendrąja struktūra, todėl turi būti laikomas atrankiniu (46).

46

2.3.2.   
  Pranašumas

Pranašumas

Antra, kad nustatytų, ar kooperatyvams, kuriems taikoma schema, suteikiamas ekonominis pranašumas, Institucija turi įvertinti, ar pagal priemonę subjektai, kuriems ji taikoma, atleidžiami nuo mokesčių, kuriuos šie subjektai paprastai moka vykdydami savo veiklą. Institucija mano, kad klausimas, ar pagal schemą atitinkamiems kooperatyvams suteikiamas pranašumas, turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į pelno mokesčio sistemą, taikomą pelną gaunančioms įmonėms ir kooperatyvams, įskaitant tuos, kuriems schema netaikoma.

Pagal schemą, apie kurią pranešta, tam tikriems kooperatyvams suteikiama teisė iki 15 % sumažinti savo pajamas, gautas prekiaujant su savo nariais. Taigi yra sumažinama šių įmonių mokesčio bazė ir kartu jų pelno mokestis. Todėl pagal priemonę šie kooperatyvai atleidžiami nuo mokesčių, kurie paprastai mokami iš jų biudžeto. Ši mokestinė taisyklė – nukrypimas nuo įprastų Norvegijos įmonių mokamo pelno mokesčio taisyklių.

Norvegijos valdžios institucijos ir keletas trečiųjų šalių, pateikusių pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, tvirtina, kad taikant siūlomą mokesčio lengvatą pranašumo kooperatyvams nesuteikiama. Pirma, pasak Norvegijos valdžios institucijų, schema atitinka rinkos investuotojo principą ir turėtų būti laikoma išmoka kooperatyvams už jų teisinės formos išsaugojimą, nes tai atitinka viešąjį interesą. Antra, mokesčio sumažinimas yra papildomų išlaidų, kurias kooperatyvai patiria dėl jiems nustatytų apribojimų, pirmiausia susijusių su galimybe gauti nuosavo kapitalo, kompensacija, ir ši kompensacija nėra pernelyg didelė.

Pirma, dėl rinkos investuotojo principo reikia pasakyti, kad atrodo, jog argumentas grindžiamas nuomone, kad pagal schemą teikiama pagalba neviršys išlaidų, kurias įmonė papildomai patiria pasirinkusi kooperatinę veiklos formą (pernelyg didelė kompensacija), ir visuomeninės naudos, kurią teikia kooperatinės formos išsaugojimas. Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad rinkos investuotojo principas taikomas tada, kai valstybė rinkos kaina perka nematerialią visuomeninę naudą, arba bent jau tada, kai nemateriali valstybinė nauda visiškai nesutampa su vidiniais svarstomos įmonės interesais (47).

47

Institucija mano, kad yra keletas priežasčių, dėl kurių rinkos investuotojo principas šiuo atveju netaikytinas. Pirmiausia Institucija nepritaria Norvegijos valdžios institucijų nuomonei, kad kooperatinės veiklos formos pasirinkimas įmonei nesuteikia jokio pranašumo. Šiuo atžvilgiu Institucija nurodo Komisijos komunikatą dėl kooperatyvų, kuriame Europos Komisija, inter alia, teigia, kad kooperatinis modelis gali būti „mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ekonominių pajėgumų kūrimo arba didinimo priemonė“ (48).

inter alia

48

Be to, Institucija mano, kad šiuo atveju nemateriali nauda, kurią valstybė ketina „pirkti“, yra Norvegijos kooperatinio sektoriaus išsaugojimas dabartinėmis sąlygomis, kuriomis jie susiduria su galimybės gauti nuosavo kapitalo apribojimais. Institucija mano, kad šiuo atveju rinkos investuotojo principo taikyti neįmanoma vien dėl to, kad joks privatus investuotojas niekada nesudarytų panašaus sandorio, kokį siūlo Norvegijos valdžios institucijos. Šiuo atveju valstybė veikia ne kaip rinkos investuotojas ar įmonė. Priešingai – valstybė vykdo suverenias administravimo funkcijas, iš kurių viena pagrindinių yra mokesčių nustatymas. Taigi Institucija nemato galimybių taikyti rinkos investuotojo principą.

Be to, Norvegijos valdžios institucijos tvirtino, kad pagal schemą numatyta kompensacija nėra pernelyg didelė ir kad pagalba neviršija visuomeninės kooperatyvų išsaugojimo naudos. Institucija atkreipia dėmesį, kad Norvegijos valdžios institucijos šiuo klausimu nepateikė jokių skaičių arba kitos informacijos, o tik nurodė, kad, jų nuomone, taip yra. Todėl Institucija negali priimti šio argumento.

Antra, Institucija išnagrinės, ar galima daryti išvadą, kad pagal siūlomą schemą kooperatyvams, kuriems ši schema taikoma, nesuteikiama pranašumo, nes teikiant pagalbą siekiama kompensuoti kooperatyvams nepalankias struktūrines sąlygas. Pripažįstama, kad nepalankios struktūrinės sąlygos tam tikromis ypatingomis aplinkybėmis gali būti kompensuojamos pagalbos priemonėmis (49). Tam tikromis aplinkybėmis nepalankios sąlygos kompensavimas nelaikomas pranašumo suteikimu, pirmiausia tada, kai anksčiau valstybės valdytos monopolinės įmonės pertvarkomos ir paverčiamos rinkos dalyviais, taip atveriant rinką konkurencijai. Šie precedentai siejami su faktinėmis aplinkybėmis, kurios skiriasi nuo šiuo atveju susidariusių aplinkybių. Be to, nei Europos teismų praktikoje, nei Europos Komisijos praktikoje nėra priimta sprendimų, kuriais remiantis būtų galima įrodinėti, kad tokia priemone, apie kokią pranešta, atitinkamai įmonei nebūtų suteikiamas pranašumas vien dėl to, kad taikant priemonę kompensuojama „nepalanki sąlyga“, dėl kurios įmonė patiria sunkumų (50).

49

50

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Institucija daro išvadą, kad siūloma mokesčio lengvata kooperatyvams, kuriems taikoma schema, suteikiamas pranašumas.

2.4.   KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR ĮTAKA SUSITARIANČIŲJŲ ŠALIŲ TARPUSAVIO PREKYBAI

Dėl EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje pateikto kriterijaus, kad pagalba turi arba turi galėti iškraipyti konkurenciją tiek, kad darytų įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai, iš teismų praktikos matyti, jog nebūtina nustatyti, kad pagalba iš tiesų turi įtakos susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai ir kad konkurencija iš tiesų iškraipoma, o pakanka išnagrinėti, ar pagalba gali daryti įtaką prekybai ir iškraipyti konkurenciją (51).

51

Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad schemos tikslas – kompensuoti esamą kooperatyvams nepalankią konkurencinę sąlygą, susijusią su galimybe gauti nuosavo kapitalo. Remdamosi šiuo argumentu, jos teigia, kad schema neiškraipo ir negali iškraipyti konkurencijos. Institucija pažymi, kad schemos tikslas – palyginti su kitomis įmonėmis, sumažinti kooperatyvų, kuriems taikoma schema, pajamų mokestį. Taip sustiprinama konkurencinė šių kooperatyvų padėtis. Šiuo požiūriu tai, kad kooperatyvams pagal Norvegijos teisės aktus taikomi tam tikri apribojimai, kurie netaikomi, inter alia, ribotos atsakomybės įmonėms, vertinant lemiamos įtakos negali turėti.

inter alia

Be to, jei valstybės pagalba stiprina įmonės padėtį kitų EEE vidaus prekyboje konkuruojančių įmonių atžvilgiu, tokia pagalba turi būti laikoma turinčia įtakos minėtai prekybai. Beje, pati įmonė pagalbos gavėja neprivalo dalyvauti tokioje prekyboje (52). Siūloma mokesčio lengvata stiprina kooperatyvų padėtį jų konkurentų, kurių organizacinės formos gali būti įvairios, atžvilgiu. Mokesčio lengvata suteikiama visų pagrindinių formų kooperatyvams, o bent kai kurie iš jų vykdo veiklą ir EEE rinkose. Šiuo požiūriu Institucija nurodo, kad vartotojų kooperatyvo Coop NKL BA rinkos dalis Norvegijos maisto prekių rinkoje yra 24 % Be to, Coop NKL BA bendradarbiauja su kitomis Skandinavijos mažmeninėmis kooperatyvų organizacijomis pirkimo ir perdirbimo srityse.

52

Coop NKL BA

Coop NKL BA

Remdamasi šia informacija, Institucija daro išvadą, kad schema, apie kurią pranešta, gali iškraipyti konkurenciją ir turėti įtakos EEE susitarimo šalių tarpusavio prekybai.

2.5.   KOMISIJOS KOMUNIKATAS DĖL KOOPERATYVŲ

Norvegijos valdžios institucijos tvirtina, kad schema, apie kurią pranešta, nėra valstybės pagalba, nes ji atitinka Komisijos komunikate dėl kooperatyvų išdėstytus principus. Pirmiausia Norvegijos valdžios institucijos nurodo šio komunikato 3.2.6 skirsnį, kuriame Europos Komisija, inter alia, teigia, kad specialių mokestinių nuostatų taikymas kooperatyvams gali būti sveikintinas dalykas. Skirsnio tekstas yra toks:

inter alia

„Kai kurios valstybės narės (pvz., Belgija, Italija ir Portugalija) mano, kad dėl apribojimų, susijusių su specifiniu kooperatyvų kapitalo pobūdžiu, turėtų būti taikomos specialios mokestinės nuostatos: pavyzdžiui, dėl to, kad kooperatyvų pajai neregistruojami ir jų negalima viešai įsigyti, beveik neįmanoma padidinti kapitalo; tai, kad pajai grąžinami nominaliąja verte (jie neturi spekuliacinės vertės), o pelnas (dividendai) paprastai nedideli, gali atbaidyti tapti nariais. Be to, reikėtų paminėti, kad kooperatyvams dažnai taikomi griežti rezervų paskirstymo reikalavimai. Specialių mokestinių nuostatų taikymas gali būti sveikintinas dalykas, tačiau visais kooperatyvų reguliavimo atžvilgiais turėtų būti vadovaujamasi principu, kad bet kokia apsauga arba nauda, teikiama tam tikros rūšies įmonėms, turėtų būti proporcinga teisiniams apribojimams, visuomeninei pridėtinei vertei arba apribojimams, susijusiems su ta forma, ir neturėtų skatinti nesąžiningos konkurencijos. Be to, dėl kokių nors suteiktų „pranašumų“ neturėtų būti sudarytos sąlygos nepageidautinu būdu pasinaudoti kooperatine forma ir steigti fiktyvius kooperatyvus, siekiant išvengti reikiamo viešumo ir įmonių valdymo reikalavimų. Komisija ragina valstybes nares svarstant tinkamas ir proporcingas mokestines nuostatas, taikomas kooperatyvų nuosavam kapitalui ir rezervams, tinkamai pasirūpinti, kad tomis nuostatomis nebūtų sudaromos antikonkurencinės sąlygos (...).“

Tačiau Institucija atkreipia dėmesį, kad Komisijos komunikato 3.2.7 skirsnyje toliau teigiama, jog „kooperatyvai, vykdantys ekonominę veiklą, laikomi įmonėmis, kaip apibrėžta Europos bendrijos (EB) steigimo sutarties 81, 82 ir 86–88 straipsniuose. Todėl jiems taikomos visos Europos konkurencijos ir valstybės pagalbos taisyklės, taip pat įvairios lengvatos, ribos ir de minimis taisyklės.“

de minimis

Remdamasi šia informacija, Institucija mano, kad nors nagrinėjant šį atvejį būtina atsižvelgti į kooperatyvų ypatumus, remiantis visu Komisijos komunikato tekstu negalima tvirtinti, kad kooperatyvams teikiamai valstybės pagalbai netaikomos EEE susitarime nustatytos valstybės pagalbos taisyklės.

Todėl Institucija daro išvadą, kad iš viso Komisijos komunikato dėl kooperatyvų teksto nematyti, jog būtina keisti išvadą, kad siūloma mokesčio lengvata kooperatyvams, kuriems taikoma schema, suteikiamas pranašumas.

2.6.   IŠVADA DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS TEIKIMO

Remdamasi pirma išdėstytomis aplinkybėmis, Institucija priėjo išvadą, kad schema, apie kurią pranešta, susijusi su mokesčių lengvatų tam tikroms Norvegijos kooperatinėms bendrovėms teikimu, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

3.   PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

Pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „apie visus ketinimus suteikti ar pakeisti pagalbą ELPA priežiūros institucija turi būti laiku informuojama, kad galėtų pateikti savo pastabas (...). Atitinkama valstybė savo pasiūlytų priemonių neįgyvendina tol, kol nepriimamas galutinis sprendimas“.

Norvegijos valdžios institucijos 2007 m. birželio 28 d. ir 2007 m. spalio 16 d. pranešė apie siūlomą schemą, susijusią su mokesčių lengvatų suteikimu tam tikriems kooperatyvams, ir nepradėjo jos įgyvendinti, kol Institucija nepriims galutinio sprendimo.

Todėl Institucija gali daryti išvadą, kad Norvegijos valdžios institucijos laikėsi savo įsipareigojimų pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

4.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

PAGALBOS SUDERINAMUMAS

Institucija atkreipia dėmesį, kad Norvegijos valdžios institucijos nei pranešdamos apie schemą, nei teikdamos pastabas dėl Institucijos sprendimo pradėti procedūrą nepateikė jokių argumentų dėl pagalbos suderinamumo. Tačiau Institucija, remdamasi turima informacija, įvertino priemonės, apie kurią pranešta, suderinamumą su EEE susitarimo 61 straipsniu.

Institucija mano, kad svarstomu atveju negalima taikyti nė vienos EEE susitarimo 61 straipsnio 2 dalyje nurodytos leidžiančios nukrypti nuostatos.

Dėl EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies taikymo reikia pasakyti, kad kooperatyvams suteikiamai mokesčio lengvatai EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punktas netaikytinas, nes nė vienas iš Norvegijos regionų neatitinka šios nuostatos taikymo reikalavimų, t. y. reikalavimo dėl neįprastai žemo gyvenimo lygio arba didelio nedarbo. Be to, neatrodo, kad ši schema skatintų įgyvendinti svarbų projektą, atitinkantį bendrąjį Europos interesą, arba padėtų įveikti Norvegijos valstybės ekonomikos krizę, kaip reikalaujama EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkto nuostatoje dėl suderinamumo.

Pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu, jeigu ji, nedarydama neigiamo poveikio prekybos sąlygoms tiek, kad būtų pažeistas bendrasis interesas, padeda plėtoti tam tikrą ekonominę veiklą arba tam tikrus ekonomikos sektorius. Institucija atkreipia dėmesį, kad priemonė taikoma ne tik regionams, įtrauktiems į Norvegijos regioninės pagalbos planą, be to, jai netaikomos galiojančios valstybės pagalbos gairės dėl suderinamumo su EEE susitarimo pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

Kadangi schemai, apie kurią pranešta, tiesiogiai netaikomos jokios gairės, Institucija schemos suderinamumą vertins pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą (53). EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkto leidžiančios nukrypti nuostatos turi būti aiškinamos siaurai (54) ir gali būti taikomos tik tada, kai galima nustatyti, jog pagalba padės siekti bendrojo intereso tikslo, kurio nebūtų galima pasiekti vien įprastomis rinkos sąlygomis. Philip Morris byloje Europos Bendrijų Teisingumo Teismas įtvirtino vadinamąjį „kompensacinio pateisinimo principą“ (55).

53

54

Philip Morris

55

Valstybės pagalbos suderinamumo vertinimas iš esmės yra neigiamo pagalbos poveikio konkurencijai palyginimas su teigiamu poveikiu bendrojo intereso požiūriu (56). Kad būtų galima paskelbti, jog valstybės pagalbos schema yra suderinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, ši schema turi:

56

| — | būti skirta siekti tinkamai apibrėžto bendrojo intereso tikslo, |
| --- | --- |

—

būti skirta siekti tinkamai apibrėžto bendrojo intereso tikslo,

| — | būti tinkamai parengta, kad ją taikant būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas, taigi būti tinkama priemone, turėti skatinamąjį poveikį ir būti proporcinga, |
| --- | --- |

—

būti tinkamai parengta, kad ją taikant būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas, taigi būti tinkama priemone, turėti skatinamąjį poveikį ir būti proporcinga,

| — | neiškraipyti konkurencijos ir prekybos EEE tiek, kad tai prieštarautų bendrajam interesui (57). |
| --- | --- |

—

neiškraipyti konkurencijos ir prekybos EEE tiek, kad tai prieštarautų bendrajam interesui (57).

57

Institucija turi įvertinti, ar tikslas, kurio siekiama šia priemone, yra būtinas, vertinant jį bendrojo intereso tikslų atžvilgiu, o jei taip – ar to tikslo siekiama mažiausiai iškraipančiu būdu.

Norvegijos valdžios institucijos tvirtino, kad pagrindinis schemos, apie kurią pranešta, tikslas yra užtikrinti kooperatinės formos išsaugojimą. Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad norint pasiekti šį tikslą būtina pagerinti kooperatyvų galimybes gauti nuosavo kapitalo.

Institucija pripažįsta, kad kooperatyvai turi tam tikrų ypatumų, nurodytų Komisijos komunikate dėl kooperatyvų. Komisijos komunikate teigiama, kad skatinant kooperatinį modelį iš esmės galima padidinti ekonomikos veiksmingumą ir gauti socialinės naudos. Atrodo, kad Komisijos komunikate teigiama, jog, atsižvelgiant į bendrą teisingumo užtikrinimo, socialinę ir koordinavimo naudą, kurią, kaip manoma, kooperatyvai turėtų teikti ir kurios rinkoje kitaip nebūtų galima pasiekti, kooperatinio modelio išsaugojimas gali būti laikomas bendrojo intereso tikslu. Be to, pabrėžiama, kad kooperatinis modelis gali padėti kurti arba didinti ekonominį MVĮ pajėgumą, teikti paslaugas, kurių siekiančios pelno įmonės neteiktų, ir kurti žinių visuomenę (58). Tačiau reikėtų atsiminti, kad Komisijos komunikate taikoma gana siaura kooperatyvo apibrėžtis, nes iš esmės Komisijos komunikate kalbama apie tik savitarpio pagalbos kooperatyvus (59).

58

59

Remdamasi šia informacija, Institucija mano, kad schema siekiama tinkamai apibrėžto bendrojo intereso tikslo, nes ji taikoma tik savitarpio pagalbos kooperatyvams.

Antras žingsnis – įvertinti, ar pagalba tinkamai parengta siekti nustatyto bendrojo intereso tikslo, t. y. užtikrinti, kad gerinant kooperatyvų galimybes gauti nuosavo kapitalo būtų išsaugota kooperatinė forma.

Kooperatyvus galima suskirstyti į tik savitarpio pagalbos ir ne tik savitarpio pagalbos kooperatyvus; čia savitarpiškumas yra pagrindinis skiriamasis kooperatyvų požymis. Kuo labiau kooperatyvui būdingas savitarpiškumas, tuo daugiau pagrindo jį skirti nuo siekiančių pelno įmonių. Todėl bendrąjį interesą atitinkantis kooperatyvų išsaugojimo tikslas, kaip apibrėžta Komisijos komunikate dėl kooperatyvų, gali būti pasiektas teikiant pagalbą tiems kooperatyvams, kurie iš tiesų veikia savitarpio pagalbos principu.

Dėl savitarpio pagalbos kooperatyvų sąvokos Institucijai kilo abejonių, ar tai, kad kooperatyvas daugiausia prekiauja su savo nariais, yra pakankamas pagrindas teigti, jog kooperatyvas veikia savitarpio pagalbos principu, kaip apibrėžta Komisijos komunikate dėl kooperatyvų. Institucija mano, kad tai, ar kooperatyvas iš tiesų veikia savitarpio pagalbos principu, turėtų priklausyti ir nuo įvairių kitų veiksnių, pvz., kooperatyvo ir narių kontaktų dažnumo, aktyvaus narių dalyvavimo kooperatyvo veikloje, aktyvaus narių dalyvavimo kooperatyvo valdymo ir sprendimų priėmimo procesuose, nuo to, ar naujas narys priimamas ne automatiškai, o pateikus prašymą ir esamiems nariams jį patvirtinus, ar didelė pelno dalis skiriama narių dividendams, ar nariams suteikiama daug privilegijų, palyginti su klientais, kurie nėra nariai, ir pan. Institucijos nuomone, vertinant, ar kooperatyvas iš tiesų veikia savitarpio pagalbos principu, reikėtų atsižvelgti į šiuos ir panašius kriterijus.

Institucija atkreipia dėmesį, kad dalis kooperatyvų, kuriems turėtų būti taikoma esama schema, yra tik savitarpio pagalbos kooperatyvai, o dalis – iš esmės savitarpio pagalbos kooperatyvai. Mokesčių įstatymo 10–50 skirsnio projekte dėl vartotojų kooperatyvų nurodyta, kad schema taikoma tik iš esmės savitarpio pagalbos vartotojų kooperatyvams (60). Taigi šiuo atveju matyti, kad dėl kai kurių kooperatyvų, kuriems taikoma schema, kyla abejonių, ar jie iš tiesų yra tik savitarpio pagalbos kooperatyvai. Pavyzdžiui, didelę tam tikrų kooperatyvų, kuriems taikoma schema, pirmiausia vartotojų kooperatyvų, veiklos dalį sudaro ne narių tarpusavio prekyba, o prekyba su kitais pirkėjais. Be to, dėl kai kurių kooperatyvų, kuriems taikoma schema, dydžio aktyvaus narių dalyvavimo vykdant ir valdant kooperatyvo veiklą galimybės yra ribotos. Taip pat reikia pasakyti, kad kooperatyvo nariu dažniausiai tampama automatiškai, bent jau vartotojų ir būsto statybos kooperatyvuose. Todėl, Institucijos nuomone, schema nėra skirta tik kooperatyvams, kuriems būdingas labai didelis savitarpiškumas.

60

Be to, vertinant, ar schema tinkamai parengta siekti bendrojo intereso tikslo, reikia atsižvelgti į tai, ar veikla, kuriai taikoma schema, susijusi su papildomomis išlaidomis, kurios kompensuojamos teikiant pagalbą. Institucija pažymi, kad Norvegijos valdžios institucijos nepateikė duomenų, kuriais remdamasi Institucija galėtų tiesiogiai arba netiesiogiai apskaičiuoti išlaidas, įmonės patiriamas pasirinkus kooperatinę formą. Taigi Institucija negali įvertinti ir to, ar pagalba yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui.

Kita vertus, Institucija atkreipia dėmesį į teigiamą aplinkybę, kad, kaip teigiama pranešime, siūloma mokesčio lengvata bus taikoma tik pajamoms, gaunamoms iš prekybos su nariais ir lygiavertės prekybos. Be to, pagal schemą, apie kurią pranešta, nustatyta, kad kooperatyvai, norėdami gauti pagal schemą numatytą pagalbą, tvarkydami apskaitą prekybą su nariais privalo atskirti nuo prekybos su kitomis šalimis.

Tačiau dėl pirmiau nurodytų priežasčių Institucijai kyla abejonių, ar schema, apie kurią pranešta, yra tinkamai parengta siekti bendrojo intereso tikslo, t. y. remti kooperatinę formą, pirmiausia tik savitarpio pagalbos kooperatyvus, sudarant geresnes galimybes gauti nuosavo kapitalo.

Galiausiai būtina įvertinti, ar galimybė iškraipyti konkurenciją ir prekybą Europos ekonominėje erdvėje yra tokia, kad prieštarautų bendrajam interesui.

Dėl galimo konkurencijos ir prekybos iškraipymo Institucija nurodo, kad schema turi būti priskiriama veiklos pagalbai, nes pagal šią schemą pagalbos gavėjai atleidžiami nuo mokesčių, kuriuos įmonės paprastai moka vykdydamos savo įprastą komercinę veiklą, šiuo atveju – nuo pelno mokesčio.

Išimtiniais atvejais veiklos pagalba gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu, nes ji suteikia galimybę siekti bendrojo intereso tikslo, kurio kitaip pasiekti nebūtų galima. Institucija abejoja, ar Norvegijos valdžios institucijų siekiamo tikslo – išsaugoti kooperatinę kooperatyvų formą sudarant geresnes sąlygas gauti nuosavo kapitalo – nebūtų galima pasiekti kitokiomis, proporcingesnėmis, priemonėmis. Pirmiausia Institucija pabrėžia, kad kai kurie kooperatyvai, kuriems taikoma schema, yra didelės įmonės, vykdančios veiklą labai konkurencingose EEE rinkose.

Kaip jau minėta, Institucija mano, kad schema būtų siekiama tinkamai apibrėžto bendrojo intereso tikslo, bent jau tuo atveju, jei ji būtų taikoma tik savitarpio pagalbos kooperatyvams. Tačiau matyti, kad kai kurie kooperatyvai, kuriems taikoma schema, nėra tik savitarpio pagalbos kooperatyvai. Todėl Institucija mano, kad pagalbos objektas nėra tinkamas. Be to, Institucija neturi galimybių įvertinti, ar pagalba yra būtina ir proporcinga siekiamam tikslui.

Remdamasi pirmiau išdėstyta informacija, Institucija daro išvadą, kad nors ir galima teigti, jog schemos tikslas yra tinkamai apibrėžtas bendrojo intereso tikslas, Norvegijos valdžios institucijos neįrodė, kad teigiamas pagalbos poveikis atvers neigiamą. Todėl schemos negalima laikyti suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu.

5.   IŠVADA

IŠVADA

Remdamasi pirmiau pateiktu vertinimu, Institucija mano, kad tam tikriems kooperatyvams skirta mokesčio lengvata, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba, nesuderinama su EEE susitarime nustatytomis valstybės pagalbos taisyklėmis.

Institucija norėtų pabrėžti, kad šis sprendimas, kaip nurodyta II-1 skirsnyje, netaikomas kooperatyvams, vykdantiems veiklą žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose, kai šių kooperatyvų veiklai netaikomos EEE susitarime nustatytos valstybės pagalbos taisyklės,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ

1 straipsnis

Schema, pagal kurią tam tikriems kooperatyvams ketinama suteikti mokesčių lengvatas, yra valstybės pagalba, nesuderinama EEE susitarimo veikimu, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnyje.

2 straipsnis

Schemos, apie kurią pranešta, įgyvendinti negalima.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

4 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2009 m. liepos 23 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Kristján A. STEFÁNSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  Toliau – 3 protokolas.

4

(5)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių ir Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, ELPA priežiūros institucijos priimtos ir išleistos 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos OL L 231, 1994 9 3, p. 1 ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3. Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

5

(6)  2004 m. liepos 14 d. Sprendimas Nr. 195/04/COL, paskelbtas OL L 139, 2006 5 25, p. 37, ir EEE priede Nr. 26, 2006 5 25, p. 1, su pakeitimais. Naujausia Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos interneto svetainėje: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

6

(7)  Paskelbta OL C 96, 2008 4 17, p. 27 ir EEE priede Nr. 20, 2008 4 17, p. 44.

7

(8)  Daugiau informacijos apie Institucijos ir Norvegijos valdžios institucijų tarpusavio susirašinėjimą pateikta Institucijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Sprendimas Nr. 719/07/COL, paskelbtas OL C 96, 2008 4 17, p. 27, ir EEE priede Nr. 20, 2008 4 17, p. 44.

8

(9)  OL nuoroda pateikta 8 išnašoje.

9

(10)  Žr. I-5 skirsnį.

10

(11)  2006 m. rugsėjo 29 d. Norvegijos Vyriausybės pasiūlymo 12.2 skirsnis (Ot. prp. nr. 1 (2006–2007) Skatte- og avgiftsopplegget 2007 - lovendringer).

11

Ot. prp. nr. 1 (2006–2007) Skatte- og avgiftsopplegget 2007 - lovendringer

(12)  Ot. prp. nr. 1 (2006–2007) Skatte- og avgiftsopplegget 2007 - lovendringer.

12

Ot. prp. nr. 1 (2006–2007) Skatte- og avgiftsopplegget 2007 - lovendringer

(13)  Neoficialus Institucijos vertimas. Originalus tekstas norvegų kalba yra toks: „[...] I tillegg kan det gis fradrag for avsetning til felleseid andelskapital med inntil 15 prosent av inntekten. Fradrag gis bare i inntekt av omsetning med medlemmene. Omsetning med medlemmene og likestilt omsetning må fremgå av regnskapet og kunne legitimeres.“

13

[...] I tillegg kan det gis fradrag for avsetning til felleseid andelskapital med inntil 15 prosent av inntekten. Fradrag gis bare i inntekt av omsetning med medlemmene. Omsetning med medlemmene og likestilt omsetning må fremgå av regnskapet og kunne legitimeres.

(14)  Kooperatyvų įstatymo 28 skirsnis.

14

(15)  Kooperatyvų įstatymo 29 skirsnis.

15

(16)  Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad ši nuostata taikoma tik kooperatyvams, kurių veiklai netaikomas EEE susitarimas; plg. su 2009 m. liepos 6 d. Norvegijos valdžios institucijų raštu (nuorodos Nr. 523765), p. 3. Todėl Institucija „lygiavertės prekybos“ sąvokos nenagrinės.

16

(17)  Lov 6. juni 2003 No 38 Lov om bustadbyggjelag (bustadbyggjelagslova).

17

Lov 6. juni 2003 No 38 Lov om bustadbyggjelag (bustadbyggjelagslova).

(18)  Lov 29. juni 2007 No 8l Lov om samvirkeforetak (samvirkelova).

18

Lov 29. juni 2007 No 8l Lov om samvirkeforetak (samvirkelova).

(19)  Vertimas, pateiktas Norvegijos kooperatyvų centro interneto svetainėje www.samvirke.org.

19

(20)  Pagrindinis šiame skyriuje pateiktos informacijos šaltinis yra Norvegijos kooperatyvų centro interneto svetainė, kuri yra informacijos apie kooperatyvus, su jais susijusių dokumentų ir patarimų centras, priklausantis pagrindinėms Norvegijos kooperatinėms organizacijoms, www.samvirke.org.

20

(21)  Lov 14. desember 1951 No 3 om omsetning av råfisk (Råfiskloven), visų pirma plg. su 3 skirsniu.

21

Lov 14. desember 1951 No 3 om omsetning av råfisk (Råfiskloven),

(22)  Rt. 1917 p. 627, Rt. 1927, p. 869.

22

(23)  2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1435/2003 dėl Europos kooperatinės bendrovės (SCE) statuto (OL L 207, 2003 8 18, p. 1).

23

(24)  2008 m. vasario 20 d. Norvegijos valdžios institucijų raštas (nuorodos Nr. 465882), p. 2.

24

(25)  Europos Komisijos sprendimas byloje C 2/2006, OTE.

25

OTE

(26)  Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos kooperatinių bendrovių rėmimo, COM(2004)18, 2004 2 23, toliau – Komisijos komunikatas dėl kooperatyvų arba Komisijos komunikatas.

26

(27)  1999 m. gegužės 20 d. sprendimo Norvegija prieš ELPA priežiūros instituciją, E-6/98, ELPA teismo ataskaita, p. 76, 34 punktas; 2005 m. liepos 21 d. sprendimo Fesil ir Finnfjord, PIL ir kiti bei Norvegija prieš ELPA priežiūros instituciją, sujungtos bylos E-5/04, E-6/04 ir E-7/04, ELPA teismo ataskaita, p. 121, 76 punktas; 1974 m. liepos 2 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, 173/73, Rink. p. 709, 13 punktas; 1996 m. rugsėjo 26 d. sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-241/94, Rink. p. I-4551, 20 punktas.

27

Norvegija prieš ELPA priežiūros instituciją

Fesil ir Finnfjord, PIL ir kiti bei Norvegija prieš ELPA priežiūros instituciją

Italija prieš Komisiją

Prancūzija prieš Komisiją

(28)  Pvz., žr. 2001 m. lapkričio 8 d. sprendimo Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, Rink. p. I-8365, 38 punktą, 2004 m. liepos 15 d. sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-501/00, Rink. p. I-6717, 90 punktą ir 2004 m. gruodžio 15 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, Rink. p. I-10901, 77 punktą.

28

Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke,

Ispanija prieš Komisiją,

Italija prieš Komisiją,

(29)  Pvz., žr. 1994 m. kovo 15 d. sprendimo Banco Exterior de Espańa, C-387/92, Rink. p. I-877, 14 punktą ir 2006 m. sausio 10 d. sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti, C-222/04, Rink. p. I-289, 132 punktą.

29

Banco Exterior de Espańa,

Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti,

(30)  2006 m. sausio 10 d. sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti, C-222/04, Rink. p. I-289, 107 punktas ir toliau, ir čia minima teismo praktika.

30

Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti,

(31)  Byla C-487/06 P, British Aggregates Association prieš Komisiją, 82 punktas ir toliau; 2003 m. vasario 13 d. sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-409/00, Rink. p. I-1487, 47 punktas; dar nepaskelbto sprendimo UGT-Rioja ir kiti, sujungtos bylos C-428/06–C-434/06, 46 punktas.

31

British Aggregates Association prieš Komisiją

Ispanija prieš Komisiją,

UGT-Rioja ir kiti

(32)  Dar nepaskelbto sprendimo Gibraltaro Vyriausybė prieš Komisiją, T-211/04 ir T-215/04, 143 punktas.

32

Gibraltaro Vyriausybė prieš Komisiją

(33)  1999 m. birželio 7 d. sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, Rink. p. I-3671, 28–31 punktai.

33

Belgija prieš Komisiją

(34)  Dar nepaskelbto sprendimo Gibraltaro Vyriausybė prieš Komisiją, T-211/04 ir T-215/04, 143 punktas su papildomomis nuorodomis.

34

Gibraltaro Vyriausybė prieš Komisiją

(35)  Komisijos komunikato dėl kooperatyvų 1.1 skirsnis.

35

(36)  1974 m. liepos 2 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, 173/73, Rink. p. 709, 33 punktas; 2001 m. lapkričio 8 d. sprendimo Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, Rink. p. I-8365, 42 punktas.

36

Italija prieš Komisiją

Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke,

(37)  Pirmiau minėto 1999 m. gegužės 20 d. sprendimo Norvegija prieš ELPA priežiūros instituciją, E-6/98, 38 punktas; pirmiau minėto 2005 m. liepos 21 d. sprendimo Fesil ir Finnfjord, PIL ir kiti bei Norvegija prieš ELPA priežiūros instituciją, sujungtos bylos E-5/04, E-6/04 ir E-7/04, 84–85 punktai; 2002 m. kovo 6 d. sprendimo Territorio Histórico de Alava ir kiti prieš Komisiją, sujungtos bylos T-127/99, T-129/99 ir T-148/99, Rink. p. II-1275, 163 punktas; 2001 m. lapkričio 8 d. sprendimo Adria-Wien Pipeline, C-143/99, Rink. p. I-8365, 42 punktas; 2004 m. liepos 1 d. sprendimo Salzgitter prieš Komisiją, T-308/00, Rink. p. II-1933, 42 punktas; 2005 m. kovo 3 d. sprendimo Wolfgang Heiser, C-172/03, Rink. p. I-1627, 43 punktas.

37

Norvegija prieš ELPA priežiūros instituciją

Fesil ir Finnfjord, PIL ir kiti bei Norvegija prieš ELPA priežiūros instituciją

Territorio Histórico de Alava ir kiti prieš Komisiją

Adria-Wien Pipeline

Salzgitter prieš Komisiją

Wolfgang Heiser

(38)  Dar nepaskelbto sprendimo Gibraltaro Vyriausybė prieš Komisiją, T-211/04 ir T-215/04, 144 punktas su papildomomis nuorodomis.

38

Gibraltaro Vyriausybė prieš Komisiją

(39)  2004 m. balandžio 29 d. sprendimo Nyderlandai prieš Komisiją, C-159/01, Rink. p. I-4461, 43–47 punktai.

39

Nyderlandai prieš Komisiją

(40)  Plg. su I-2.3 skirsniu.

40

(41)  2006 m. rugsėjo 26 d. sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-241/94, Rink. p. I-4551, 21 punktas, 1999 m. balandžio 29 d. sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-342/96, Rink. p. I-2459, 23 punktas.

41

Prancūzija prieš Komisiją,

Ispanija prieš Komisiją,

(42)  Ot. prp. nr. 1 (2006–2007) Skatte- og avgiftsopplegget 2007 - lovendringer.

42

Ot. prp. nr. 1 (2006–2007) Skatte- og avgiftsopplegget 2007 - lovendringer

(43)  Byla C-487/06 P, British Aggregates Association prieš Komisiją, 92 punktas.

43

British Aggregates Association prieš Komisiją

(44)  Čia Institucija remiasi Europos Komisijos sprendimu byloje dėl Danijos schemos, susijusios su kompensacija už CO2 įsipareigojimus; plg. su dar nepaskelbtu sprendimu byloje C 41/2006 (ex N 318/2004). Šio sprendimo 44 punkte Komisija teigia, kad svarstoma schema taikoma tik kai kurioms įmonėms, kurių faktinė padėtis yra tokia, kurią, pasak Danijos valdžios institucijų, siekiama ištaisyti taikant schemą. Komisija mano, kad tai nukrypimas nuo bendrosios logikos, kuria, Danijos valdžios institucijų teigimu, reikėtų vadovautis, todėl daro išvadą, kad schema neatitinka šios logikos.

44

2

(45)  2002 m. kovo 6 d. sprendimo Territorio Histórico de Įlava - Diputación Foral de Įlava ir kiti prieš Komisiją, sujungtos bylos T-92/00 ir T-103/00, Rink. p. II-1385, 58 punktas.

45

Territorio Histórico de Įlava - Diputación Foral de Įlava ir kiti prieš Komisiją,

(46)  2006 m. sausio 10 d. sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04, Rink. p. I-289, 134–138 punktai; 2005 m. gruodžio 15 d. sprendimo Unicredito Italiano, C-148/04, Rink. p. I-11137, 48–49 punktai.

46

Cassa di Risparmio di Firenze,

Unicredito Italiano,

(47)  Norvegijos valdžios institucijos savo argumentams pagrįsti nurodo generalinio advokato N. Fennelly išvadą byloje 251/97, Prancūzijos Respublika prieš Komisiją. Remiantis šioje byloje Prancūzijos valdžios institucijų pateiktais argumentais iš esmės galima tvirtinti, kad tada, kai valstybė rinkos kaina perka visuomenei naudingas prekes, paslaugas arba nematerialią visuomeninę naudą, tariama, kad pagalba neteikiama visiškai arba kad teikiama pagalba, kuri yra arba bent jau gali būti teisėta; plg. su išvados 20 punktu. Tačiau generalinis advokatas šioje byloje nesivadovavo Prancūzijos valdžios institucijų argumentais.

47

Prancūzijos Respublika prieš Komisiją.

(48)  Komisijos komunikato dėl kooperatyvų 2.1.1 skirsnis.

48

(49)  2004 m. kovo 16 d. sprendimas Danske Busvognmænd prieš Komisiją, T-157/01, Rink. p. II-917.

49

Danske Busvognmænd prieš Komisiją,

(50)  1961 m. vasario 23 d. sprendimo Gezamenlijke Steenkolenmijnen, 30/59, Rink. p. 3, 29–30 punktai; 1974 m. liepos 2 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-173/73, Rink. p. 709, 12–13 punktai; 1996 m. rugsėjo 26 d. sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-241/94, Rink. p. I-4551, 25 ir 35 punktai; 1999 m. spalio 5 d. sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-251/97, Rink. p. I-6639, 41 ir 46–47 punktai; Komisijos sprendimai byloje C 2/2006, OTE, 92 punktas.

50

Gezamenlijke Steenkolenmijnen,

Italija prieš Komisiją,

Prancūzija prieš Komisiją,

Prancūzija prieš Komisiją

OTE

(51)  2004 m. balandžio 29 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-372/97, Rink. p. I-3679, 44 punktas; 2005 m. gruodžio 15 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, 111 punktas, ir 2005 m. gruodžio 15 d. sprendimo Unicredito Italiano, C-148/04, Rink. p. I-11137, 54 punktas.

51

Italija prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

Unicredito Italiano,

(52)  Pirmiau minėto 2005 m. gruodžio 15 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, 115 ir 117 punktai, ir pirmiau minėto 2005 m. gruodžio 15 d. sprendimo Unicredito Italiano, C-148/04, 56 ir 58 punktai.

52

Italija prieš Komisiją

Unicredito Italiano

(53)  2001 m. balandžio 4 d. sprendimo Regione Autónoma Friuli Venezia Giulia prieš Komisiją, T–288/97, Rink. p. II–1169, 72 punktas.

53

Regione Autónoma Friuli Venezia Giulia prieš Komisiją

(54)  2003 m. rugsėjo 30 d. sprendimo Vokietija prieš Komisiją, C–301/96, Rink. p. I–9919, 66 ir 105 punktai.

54

Vokietija prieš Komisiją

(55)  1980 m. rugsėjo 17 d. sprendimo Philip Morris prieš Komisiją, C–156/98, Rink. p. I–2671.

55

Philip Morris prieš Komisiją

(56)  Žr. 2005 m. birželio 7 d. Komisijos valstybės pagalbos veiksmų plano, COM(2005) 107, 11 punktą.

56

(57)  Žr. 2007 m. sausio 24 d. Komisijos sprendimo C (2006) 6630 byloje N 270/06 67 punktą.

57

(58)  Komisijos komunikato dėl kooperatyvų 2.1.1 skirsnis.

58

(59)  Žr. II-2.3.1 skirsnį.

59

(60)  Ši sąlyga netaikoma kitiems kooperatyvams; Institucija neturi informacijos, ar schemą ketinama taikyti ne iš esmės savitarpio pagalbos kooperatyvams, vykdantiems veiklą kituose sektoriuose.

60

---

Klaidų ištaisymas

| 16.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 158/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 158/54

---

2011 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 446/2011, kuriuo tam tikriems importuojamiems Indijos, Indonezijos ir Malaizijos kilmės riebalų alkoholiams ir jų mišiniams nustatomas laikinasis antidempingo muitas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 122, 2011 m. gegužės 11 d.
  )

61 puslapis, 1 straipsnio 2 dalis:

yra:

„VVF Limited, Sion (East), Mumbai“,

turi būti:

„VVF Ltd., Taloja, Maharashtra“.

---