# Uradni list L 159/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.159.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 159 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5417. junij 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.159.slv

Uradni list

Evropske unije

L 159

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5417. junij 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2011/343/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 9. marca 2011 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 572/2011 z dne 16. junija 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 573/2011 z dne 16. junija 2011 o izvajanju člena 16(2) Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji | 5 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 574/2011 z dne 16. junija 2011 o spremembi Priloge I k Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za nitrit, melamin, Ambrosio spp. ter prenosa nekaterih kokcidiostatikov ali sredstev proti histomonijazi in o konsolidaciji prilog I in II k Direktivi (
  1
  ) | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 575/2011 z dne 16. junija 2011 o katalogu posamičnih krmil (
  1
  ) | 25 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 576/2011 z dne 16. junija 2011 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 543/2008 o uvedbi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede tržnih standardov za perutninsko meso | 66 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 577/2011 z dne 16. junija 2011 o stodevetinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani | 69 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 578/2011 z dne 16. junija 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 86 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/344/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta z dne 30. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski | 88 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta 2011/345/SZVP z dne 16. junija 2011 o izvajanju Sklepa 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji | 93 |
| | | 2011/346/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 20. julija 2010 o državni pomoči C 33/09 (ex NN 57/09, CP 191/09), ki jo izvaja Portugalska v obliki državne garancije banki BPP
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4932)

   (
  1
  ) | 95 |
| | | 2011/347/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 16. junija 2011 o določitvi finančnega prispevka Unije za izvajanje epidemiološkega nadzora in nadzornih ukrepov glede bolezni modrikastega jezika v okviru izrednih ukrepov, sprejetih v boju proti tej bolezni v letih 2006 in 2007 na Nizozemskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4146) | 105 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2011/343/EU

*

Sklep Sveta z dne 9. marca 2011 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju

1

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 572/2011 z dne 16. junija 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji

2

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 573/2011 z dne 16. junija 2011 o izvajanju člena 16(2) Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji

5

*

Uredba Komisije (EU) št. 574/2011 z dne 16. junija 2011 o spremembi Priloge I k Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za nitrit, melamin, Ambrosio spp. ter prenosa nekaterih kokcidiostatikov ali sredstev proti histomonijazi in o konsolidaciji prilog I in II k Direktivi (
  1
  )

Ambrosio

1

7

*

Uredba Komisije (EU) št. 575/2011 z dne 16. junija 2011 o katalogu posamičnih krmil (
  1
  )

1

25

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 576/2011 z dne 16. junija 2011 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 543/2008 o uvedbi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede tržnih standardov za perutninsko meso

66

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 577/2011 z dne 16. junija 2011 o stodevetinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

69

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 578/2011 z dne 16. junija 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

86

SKLEPI

2011/344/EU

*

Izvedbeni sklep Sveta z dne 30. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski

88

*

Izvedbeni sklep Sveta 2011/345/SZVP z dne 16. junija 2011 o izvajanju Sklepa 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

93

2011/346/EU

*

Sklep Komisije z dne 20. julija 2010 o državni pomoči C 33/09 (ex NN 57/09, CP 191/09), ki jo izvaja Portugalska v obliki državne garancije banki BPP
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4932)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4932)

1

95

2011/347/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 16. junija 2011 o določitvi finančnega prispevka Unije za izvajanje epidemiološkega nadzora in nadzornih ukrepov glede bolezni modrikastega jezika v okviru izrednih ukrepov, sprejetih v boju proti tej bolezni v letih 2006 in 2007 na Nizozemskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4146)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4146)

105

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/348/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 10. novembra 2009 o podpisu v imenu Evropske skupnosti in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju | 107 |
| Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Hašemitske kraljevine Jordanije o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju | 108 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

2011/348/ES

*

Sklep Sveta z dne 10. novembra 2009 o podpisu v imenu Evropske skupnosti in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju

107

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Hašemitske kraljevine Jordanije o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju

108

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/1

---

SKLEP SVETA

z dne 9. marca 2011

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju

(2011/343/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 186 Pogodbe v povezavi s točko (v) člena 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Sporazum med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Sporazum med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju.

| (2) | Predstavniki obeh pogodbenic so v Bruslju dne 30. novembra 2009 podpisali Sporazum, ki se je od navedenega datuma do sklenitve začasno uporabljal v skladu s členom 7(2) Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Predstavniki obeh pogodbenic so v Bruslju dne 30. novembra 2009 podpisali Sporazum, ki se je od navedenega datuma do sklenitve začasno uporabljal v skladu s členom 7(2) Sporazuma.

| (3) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe dne 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe dne 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost.

| (4) | Sporazum bi bilo treba skleniti v imenu Unije – |
| --- | --- |

(4)

Sporazum bi bilo treba skleniti v imenu Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju se odobri v imenu Unije (1).

Člen 2

Predsednik Sveta poda v imenu Unije uradno obvestilo iz člena 7(2) Sporazuma in naslednje uradno obvestilo Hašemitski kraljevini Jordaniji:

„Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost in od tega dneva naprej izvršuje vse pravice in prevzema vse obveznosti Evropske skupnosti. Zato se v besedilu Sporazuma vsa sklicevanja na ‚Evropsko skupnost‘ razumejo kot sklicevanja na ‚Evropsko unijo‘.“

Člen 3

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

V Bruslju, 9. marca 2011

Za Svet

Predsednik

CSÉFALVAY Z.

---

(1)  Glej stran 108 tega Uradnega lista.

1

---

UREDBE

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/2

---

UREDBA SVETA (EU) št. 572/2011

z dne 16. junija 2011

o spremembi Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/137/SZVP z dne 28. februarja 2011 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji (1),

ob upoštevanju skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep 2011/137/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2011/332/SZVP (2), določa posebno odstopanje v zvezi z zamrznitvijo sredstev nekaterih subjektov (pristanišč). |
| --- | --- |

(1)

Sklep 2011/137/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2011/332/SZVP (2), določa posebno odstopanje v zvezi z zamrznitvijo sredstev nekaterih subjektov (pristanišč).

| (2) | Ustrezno je, da se zagotovi nadaljevanje humanitarnih dejavnosti ter dobave surovin in blaga za osnovne potrebe civilnega prebivalstva, pa tudi dejavnosti, potrebne za evakuacijo iz Libije. |
| --- | --- |

(2)

Ustrezno je, da se zagotovi nadaljevanje humanitarnih dejavnosti ter dobave surovin in blaga za osnovne potrebe civilnega prebivalstva, pa tudi dejavnosti, potrebne za evakuacijo iz Libije.

| (3) | Ti ukrepi spadajo v področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije in je zato za njihovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije, predvsem zaradi zagotovitve, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali. |
| --- | --- |

(3)

Ti ukrepi spadajo v področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije in je zato za njihovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije, predvsem zaradi zagotovitve, da jih bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali.

| (4) | Glede na resnost razmer v Libiji in v skladu s Sklepom 2011/137/SZVP bi bilo treba na seznam oseb in subjektov iz Priloge III k Uredbi Sveta (EU) št. 204/2011 (3), za katere veljajo omejevalni ukrepi, dodati še druge subjekte. |
| --- | --- |

(4)

Glede na resnost razmer v Libiji in v skladu s Sklepom 2011/137/SZVP bi bilo treba na seznam oseb in subjektov iz Priloge III k Uredbi Sveta (EU) št. 204/2011 (3), za katere veljajo omejevalni ukrepi, dodati še druge subjekte.

| (5) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(5)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta začeti veljati na dan objave –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 204/2011 se spremeni:

| 1. | člen 8a se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8a
  Z odstopanjem od člena 5 lahko pristojni organi v državah članicah, kakor so navedeni v Prilogi IV, odobrijo sprostitev zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, ki pripadajo osebam, subjektom ali organom iz Priloge III, ali dajanje na razpolago določenih sredstev ali gospodarskih virov osebam, subjektom ali organom iz Priloge III pod pogoji, za katere menijo, da so primerni, če menijo, da je to potrebno za humanitarne namene, kot so zagotavljanje in omogočanje zagotavljanja humanitarne pomoči, dobava surovin in potrebščin, nujnih za osnovne potrebe civilnega prebivalstva, vključno s hrano in kmetijskimi proizvodi za njeno proizvodnjo, zdravili ter dobavo električne energije, ali za evakuacije iz Libije. Zadevna država članica o odobritvah iz tega člena obvesti druge države članice in Komisijo v dveh tednih od odobritve.“; |
| --- | --- |

1.

člen 8a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8a

Z odstopanjem od člena 5 lahko pristojni organi v državah članicah, kakor so navedeni v Prilogi IV, odobrijo sprostitev zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, ki pripadajo osebam, subjektom ali organom iz Priloge III, ali dajanje na razpolago določenih sredstev ali gospodarskih virov osebam, subjektom ali organom iz Priloge III pod pogoji, za katere menijo, da so primerni, če menijo, da je to potrebno za humanitarne namene, kot so zagotavljanje in omogočanje zagotavljanja humanitarne pomoči, dobava surovin in potrebščin, nujnih za osnovne potrebe civilnega prebivalstva, vključno s hrano in kmetijskimi proizvodi za njeno proizvodnjo, zdravili ter dobavo električne energije, ali za evakuacije iz Libije. Zadevna država članica o odobritvah iz tega člena obvesti druge države članice in Komisijo v dveh tednih od odobritve.“;

| 2. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 10a
  Z odstopanjem od člena 5(2) lahko pristojni organi v državah članicah, kakor so navedeni na spletnih mestih iz Priloge IV, odobrijo dajanje na razpolago določenih sredstev ali gospodarskih virov pristaniškim upravam iz Priloge III v zvezi z izvrševanjem pogodb, ki so bile sklenjene pred 7. junijem 2011, razen pogodb v zvezi z nafto, plinom in rafiniranimi naftnimi proizvodi, in sicer do 15. julija 2011. Država članica o odobritvah iz tega člena obvesti druge države članice in Komisijo v dveh tednih od odobritve.“. |
| --- | --- |

2.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 10a

Z odstopanjem od člena 5(2) lahko pristojni organi v državah članicah, kakor so navedeni na spletnih mestih iz Priloge IV, odobrijo dajanje na razpolago določenih sredstev ali gospodarskih virov pristaniškim upravam iz Priloge III v zvezi z izvrševanjem pogodb, ki so bile sklenjene pred 7. junijem 2011, razen pogodb v zvezi z nafto, plinom in rafiniranimi naftnimi proizvodi, in sicer do 15. julija 2011. Država članica o odobritvah iz tega člena obvesti druge države članice in Komisijo v dveh tednih od odobritve.“.

Člen 2

Subjekti iz Priloge k tej Uredbi se dodajo na seznam iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 204/2011.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2011

Za Svet

Predsednik

MARTONYI J.

---

(1)  UL L 58, 3.3.2011, str. 53.

1

(2)  UL L 149, 8.6.2011, str. 10.

2

(3)  UL L 58, 3.3.2011, str. 1.

3

---

PRILOGA

Subjekti iz člena 2

| | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Pristaniški organ - Tripoli | Pristaniški organ:
  Socialist Ports Company (v zvezi z upravljanjem pristanišča v Tripoliju)
  Tel. +218 2143946 | Pod nadzorom Gadafijevega režima | 7.6.2011 |
| | Pristaniški organ - Al Khoms | Pristaniški organ:
  Socialist Ports Company (v zvezi z upravljanjem pristanišča v Al Khoms)
  Tel. +218 2143946 | Pod nadzorom Gadafijevega režima | 7.6.2011 |
| | Pristaniški organ - Brega | | Pod nadzorom Gadafijevega režima | 7.6.2011 |
| | Pristaniški organ - Ras Lanuf | Pristaniški organ:





  Veba Oil Operations BV |
| Naslov: PO Box 690 |
| Tripoli, Libija |
| Tel. +218 213330081 |

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

Pristaniški organ - Tripoli

Pristaniški organ:

Socialist Ports Company (v zvezi z upravljanjem pristanišča v Tripoliju)

Tel. +218 2143946

Pod nadzorom Gadafijevega režima

7.6.2011

Pristaniški organ - Al Khoms

Pristaniški organ:

Socialist Ports Company (v zvezi z upravljanjem pristanišča v Al Khoms)

Tel. +218 2143946

Pod nadzorom Gadafijevega režima

7.6.2011

Pristaniški organ - Brega

Pod nadzorom Gadafijevega režima

7.6.2011

Pristaniški organ - Ras Lanuf

Pristaniški organ:

Veba Oil Operations BV

Naslov: PO Box 690

Tripoli, Libija

Tel. +218 213330081

Pod nadzorom Gadafijevega režima

7.6.2011

Pristaniški organ - Zawia

Pod nadzorom Gadafijevega režima

7.6.2011

Pristaniški organ - Zuwara

Pristaniški organ:

| Port Authority of Zuwara |
| --- |
| Naslov: PO Box 648 |
| Port Affairs and Marine Transport |
| Tripoli |
| Libija |
| Tel. +218 2525305 |

Port Authority of Zuwara

Naslov: PO Box 648

Port Affairs and Marine Transport

Tripoli

Libija

Tel. +218 2525305

Pod nadzorom Gadafijevega režima

7.6.2011

---

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/5

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 573/2011

z dne 16. junija 2011

o izvajanju člena 16(2) Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 204/2011 z dne 2. marca 2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji (1) in zlasti člena 16(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

glede na razvoj dogodkov v Libiji bi bilo treba seznam oseb in subjektov iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 204/2011, za katere veljajo omejevalni ukrepi, spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Oseba s seznama iz Priloge k tej uredbi se črta s seznama iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 204/2011.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2011

Za Svet

Predsednik

MARTONYI J.

---

(1)  UL L 58, 3.3.2011, str. 1.

1

---

PRILOGA

Oseba iz člena 1

| 14. | ZARTI, Mustafa. |
| --- | --- |

14.

ZARTI, Mustafa.

---

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 574/2011

z dne 16. junija 2011

o spremembi Priloge I k Direktivi 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti za nitrit, melamin, Ambrosio spp. ter prenosa nekaterih kokcidiostatikov ali sredstev proti histomonijazi in o konsolidaciji prilog I in II k Direktivi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (1) ter zlasti člena 8(1) in prve alinee člena 8(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/32/ES določa, da je uporaba proizvodov, namenjenih za živalsko krmo, pri katerih vrednosti nezaželenih snovi presegajo mejne vrednosti iz Priloge I k navedeni direktivi, prepovedana. Države članice morajo za nekatere nezaželene snovi opraviti preiskave, da se ugotovijo viri navedenih snovi, če so mejne vrednosti iz Priloge II k navedeni direktivi presežene. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/32/ES določa, da je uporaba proizvodov, namenjenih za živalsko krmo, pri katerih vrednosti nezaželenih snovi presegajo mejne vrednosti iz Priloge I k navedeni direktivi, prepovedana. Države članice morajo za nekatere nezaželene snovi opraviti preiskave, da se ugotovijo viri navedenih snovi, če so mejne vrednosti iz Priloge II k navedeni direktivi presežene.

| (2) | Glede nitrita je bilo ugotovljeno, da proizvodi in stranski proizvodi iz sladkorne pese in sladkornega trsa ter iz proizvodnje škroba pod nekaterimi pogoji vsebujejo ravni nitrita, ki presegajo mejne vrednosti, nedavno določene v Prilogi I k Direktivi 2002/32/ES. Poleg tega se zdi, da analizna metoda za določanje nitrita v krmi ne daje vedno zanesljivih analitičnih rezultatov glede proizvodov in stranskih proizvodov iz sladkorne pese in sladkornega trsa ter iz proizvodnje škroba. Ker je Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija EFSA) v mnenju z dne 25. marca 2009 (2) ugotovila, da prisotnost nitrita v živalskih proizvodih ne ogroža zdravja ljudi, je treba zadevne proizvode začasno izvzeti iz mejne vrednosti za nitrit v posamičnih krmilih, medtem ko bodo ravni nitrita v navedenih proizvodih in ustrezne analitične metode naknadno proučene. |
| --- | --- |

(2)

Glede nitrita je bilo ugotovljeno, da proizvodi in stranski proizvodi iz sladkorne pese in sladkornega trsa ter iz proizvodnje škroba pod nekaterimi pogoji vsebujejo ravni nitrita, ki presegajo mejne vrednosti, nedavno določene v Prilogi I k Direktivi 2002/32/ES. Poleg tega se zdi, da analizna metoda za določanje nitrita v krmi ne daje vedno zanesljivih analitičnih rezultatov glede proizvodov in stranskih proizvodov iz sladkorne pese in sladkornega trsa ter iz proizvodnje škroba. Ker je Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija EFSA) v mnenju z dne 25. marca 2009 (2) ugotovila, da prisotnost nitrita v živalskih proizvodih ne ogroža zdravja ljudi, je treba zadevne proizvode začasno izvzeti iz mejne vrednosti za nitrit v posamičnih krmilih, medtem ko bodo ravni nitrita v navedenih proizvodih in ustrezne analitične metode naknadno proučene.

| (3) | Glede melamina je Agencija EFSA 18. marca 2010 sprejela znanstveno mnenje o melaminu v prehrani in krmi (3). Ugotovitve Agencije kažejo, da izpostavljenost melaminu lahko povzroči nastanek kristalov v sečilih. Ti kristali povzročajo okvare proksimalnih tubulov in so bili opaženi pri živalih in otrocih kot posledica ponarejanja krme in začetne formule za dojenčke z melaminom, kar je v nekaterih primerih povzročilo smrt. Komisija za Codex Alimentarius je določila najvišje vrednosti melamina v krmi in prehrani (4). Primerno je, da se te najvišje mejne vrednosti vključijo v Prilogo I k Direktivi 2002/32/ES, da se zaščiti zdravje živali in ljudi, saj so te ravni v skladu s sklepi mnenja Agencije EFSA. Primerno je, da se nekateri krmni dodatki izvzamejo iz največjih dovoljenih vrednosti, ker zaradi običajnega proizvodnega postopka neizogibno vsebujejo raven melamina, večjo od najvišje dovoljene vrednosti. |
| --- | --- |

(3)

Glede melamina je Agencija EFSA 18. marca 2010 sprejela znanstveno mnenje o melaminu v prehrani in krmi (3). Ugotovitve Agencije kažejo, da izpostavljenost melaminu lahko povzroči nastanek kristalov v sečilih. Ti kristali povzročajo okvare proksimalnih tubulov in so bili opaženi pri živalih in otrocih kot posledica ponarejanja krme in začetne formule za dojenčke z melaminom, kar je v nekaterih primerih povzročilo smrt. Komisija za Codex Alimentarius je določila najvišje vrednosti melamina v krmi in prehrani (4). Primerno je, da se te najvišje mejne vrednosti vključijo v Prilogo I k Direktivi 2002/32/ES, da se zaščiti zdravje živali in ljudi, saj so te ravni v skladu s sklepi mnenja Agencije EFSA. Primerno je, da se nekateri krmni dodatki izvzamejo iz največjih dovoljenih vrednosti, ker zaradi običajnega proizvodnega postopka neizogibno vsebujejo raven melamina, večjo od najvišje dovoljene vrednosti.

| (4) | Glede Ambrosie spp. je Agencija EFSA v svojem mnenju z dne 4. junija 2010 (5) sklenila, da je lahko hrana za ptice pomembno sredstvo za razprševanje Ambrosie spp., še zlasti na prej neokuženih območjih, saj pogosto vsebuje znatne količine neobdelanih semen Ambrosie spp. Zato bo preprečitev uporabe hrane za ptice, okužene z neobdelanimi semeni Ambrosie spp. verjetno zmanjšala nadaljnje razprševanje Ambrosie spp. v Uniji. Ambrosia spp. je škodljiva za javno zdravje zaradi alergenih lastnosti peloda. Vdihavanje peloda lahko med drugim povzroči rinokonjunktivitis in astmo. Obstajajo tudi dokazi o alergenosti peloda Ambrosie spp. pri živalih. Zato je primerno, da se omeji prisotnost semen Ambrosie spp. v posamičnih krmilih in krmnih mešanicah, ki vsebujejo nezmleto zrnje in semena ter da se mejna vrednost semen Ambrosie spp. v nezmletem zrnju in semenih določi tako „nizko, kolikor se razumno še lahko doseže“ (ALARA) z dobrimi kmetijskimi praksami in tehnikami čiščenja. |
| --- | --- |

(4)

Glede Ambrosie spp. je Agencija EFSA v svojem mnenju z dne 4. junija 2010 (5) sklenila, da je lahko hrana za ptice pomembno sredstvo za razprševanje Ambrosie spp., še zlasti na prej neokuženih območjih, saj pogosto vsebuje znatne količine neobdelanih semen Ambrosie spp. Zato bo preprečitev uporabe hrane za ptice, okužene z neobdelanimi semeni Ambrosie spp. verjetno zmanjšala nadaljnje razprševanje Ambrosie spp. v Uniji. Ambrosia spp. je škodljiva za javno zdravje zaradi alergenih lastnosti peloda. Vdihavanje peloda lahko med drugim povzroči rinokonjunktivitis in astmo. Obstajajo tudi dokazi o alergenosti peloda Ambrosie spp. pri živalih. Zato je primerno, da se omeji prisotnost semen Ambrosie spp. v posamičnih krmilih in krmnih mešanicah, ki vsebujejo nezmleto zrnje in semena ter da se mejna vrednost semen Ambrosie spp. v nezmletem zrnju in semenih določi tako „nizko, kolikor se razumno še lahko doseže“ (ALARA) z dobrimi kmetijskimi praksami in tehnikami čiščenja.

| (5) | Glede kokcidiostatikov in sredstev proti histomonijazi lahko pride do prenosa z ene proizvodne serije na drugo, ko se take snovi uporabljajo kot dovoljeni krmni dodatki. Tak prenos lahko povzroči onesnaženje posledično proizvedene krme s prisotnostjo tehnično neizogibnih sledi takih snovi, imenovano neizogibni prenos ali navzkrižno onesnaženje, v krmi, za katero kokcidiostatiki in sredstva proti histomonijazi niso odobrena, imenovano krma za neciljne živali. Ob upoštevanju izvajanja dobrih proizvodnih praks je treba mejne vrednosti kokcidiostatikov ali sredstev proti histomonijazi v krmi za neciljne živali zaradi neizogibnega prenosa določiti po načelu „nizko, kolikor se razumno še lahko doseže“. Da se proizvajalcem krme omogoči, da lahko upravljajo neizogibni prenos, je treba za krmo za manj občutljive neciljne živalske vrste določiti sprejemljiv prenos, ki je okoli 3 % dovoljene najvišje vsebnosti, za krmo za občutljive neciljne živalske vrste in „krmo v karenci“, tj. krmo, ki se daje pred zakolom, pa okoli 1 % dovoljene najvišje vsebnosti. Določiti je treba 1-odstotni sprejemljivi prenos tudi za drugo krmo za ciljne vrste, ki se ji kokcidiostatiki ali sredstva proti histomonijazi ne dodajajo, in za krmo za neciljne živali, ki stalno proizvajajo hrano, kot so krave molznice ali kokoši nesnice, kadar je dokazan prenos iz krme v hrano živalskega izvora. Kadar se posamična krmila dajejo neposredno živalim ali kadar se dajejo dopolnilne krmne mešanice, to ne sme povzročiti večje izpostavljenosti živali kokcidiostatikom ali sredstvom proti histomonijazi, kot so ustrezne najvišje ravni izpostavljenosti, kadar se v dnevnih odmerkih uporabljajo samo popolne krmne mešanice. |
| --- | --- |

(5)

Glede kokcidiostatikov in sredstev proti histomonijazi lahko pride do prenosa z ene proizvodne serije na drugo, ko se take snovi uporabljajo kot dovoljeni krmni dodatki. Tak prenos lahko povzroči onesnaženje posledično proizvedene krme s prisotnostjo tehnično neizogibnih sledi takih snovi, imenovano neizogibni prenos ali navzkrižno onesnaženje, v krmi, za katero kokcidiostatiki in sredstva proti histomonijazi niso odobrena, imenovano krma za neciljne živali. Ob upoštevanju izvajanja dobrih proizvodnih praks je treba mejne vrednosti kokcidiostatikov ali sredstev proti histomonijazi v krmi za neciljne živali zaradi neizogibnega prenosa določiti po načelu „nizko, kolikor se razumno še lahko doseže“. Da se proizvajalcem krme omogoči, da lahko upravljajo neizogibni prenos, je treba za krmo za manj občutljive neciljne živalske vrste določiti sprejemljiv prenos, ki je okoli 3 % dovoljene najvišje vsebnosti, za krmo za občutljive neciljne živalske vrste in „krmo v karenci“, tj. krmo, ki se daje pred zakolom, pa okoli 1 % dovoljene najvišje vsebnosti. Določiti je treba 1-odstotni sprejemljivi prenos tudi za drugo krmo za ciljne vrste, ki se ji kokcidiostatiki ali sredstva proti histomonijazi ne dodajajo, in za krmo za neciljne živali, ki stalno proizvajajo hrano, kot so krave molznice ali kokoši nesnice, kadar je dokazan prenos iz krme v hrano živalskega izvora. Kadar se posamična krmila dajejo neposredno živalim ali kadar se dajejo dopolnilne krmne mešanice, to ne sme povzročiti večje izpostavljenosti živali kokcidiostatikom ali sredstvom proti histomonijazi, kot so ustrezne najvišje ravni izpostavljenosti, kadar se v dnevnih odmerkih uporabljajo samo popolne krmne mešanice.

| (6) | Glede kokcidiostatikov narazin, nikarbazin in lasalocid natrij je treba Prilogo I k Direktivi 2002/32/ES spremeniti tako, da upošteva nedavne spremembe dovoljenj za navedene snovi, posledično pa je treba spremeniti tudi Uredbo Komisije (ES) št. 124/2009 z dne 10. februarja 2009 o določitvi mejnih vrednosti kokcidiostatikov in sredstev proti histomonijazi v živilih zaradi neizogibnega prenosa teh snovi v krmo za neciljne živali (6). |
| --- | --- |

(6)

Glede kokcidiostatikov narazin, nikarbazin in lasalocid natrij je treba Prilogo I k Direktivi 2002/32/ES spremeniti tako, da upošteva nedavne spremembe dovoljenj za navedene snovi, posledično pa je treba spremeniti tudi Uredbo Komisije (ES) št. 124/2009 z dne 10. februarja 2009 o določitvi mejnih vrednosti kokcidiostatikov in sredstev proti histomonijazi v živilih zaradi neizogibnega prenosa teh snovi v krmo za neciljne živali (6).

| (7) | Prilogi I in II k Direktivi 2002/32/ES sta bili v veliki meri večkrat že spremenjeni. Zato je primerno, da se navedeni prilogi konsolidirata. Za povečanje jasnosti in izboljšanje berljivosti je primerno, da se navedeni prilogi preoblikujeta in se uskladi terminologija. Ker se določbe iz prilog uporabljajo neposredno in so v celoti zavezujoče, je primerno, da se prilogi uvedeta z uredbo. |
| --- | --- |

(7)

Prilogi I in II k Direktivi 2002/32/ES sta bili v veliki meri večkrat že spremenjeni. Zato je primerno, da se navedeni prilogi konsolidirata. Za povečanje jasnosti in izboljšanje berljivosti je primerno, da se navedeni prilogi preoblikujeta in se uskladi terminologija. Ker se določbe iz prilog uporabljajo neposredno in so v celoti zavezujoče, je primerno, da se prilogi uvedeta z uredbo.

| (8) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Direktivi 2002/32/ES se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2011.

Določbe glede Ambrosie spp. se uporabljajo od 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 140, 30.5.2002, str. 10.

1

(2)  Odbor EFSA za onesnaževalce v prehranski verigi, Znanstveno mnenje o nitritu kot nezaželeni snovi v živalski krmi, EFSA Journal (2009) 1017, 1–47. Na voljo na spletu: http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/1017.pdf

2

EFSA Journal

(3)  Odbor EFSA za onesnaževalce v prehanski verigi (CONTAM) in Odbor EFSA za snovi v stiku z živili, encime, arome in pomožna tehnološka sredstva (CEF); Znanstveno mnenje o melaminu v prehrani in krmi. EFSA Journal 2010; 8(4):1573. [145 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1573. Na voljo na spletu: http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/1573.pdf

3

(4)  Poročilo triintridesete Seje Skupnega programa FAO/WHO za prehranske standarde, Komisija za Codex Alimentarius, Ženeva, Švica, 5.–9. julija 2010 (ALINORM 10/33/REP).

4

(5)  Znanstveni odbor EFSA za onesnaževalce v prehranski verigi (CONTAM), Znanstveni odbor EFSA za dietetične izdelke, prehrano in alergije (NDA) in Znanstveni odbor EFSA za zdravstveno varstvo rastlin (PLH); Znanstveno mnenje o vplivu na javno zdravje, zdravje živali ali okolje o prisotnosti semen Ambrosie spp. v živalski krmi. EFSA Journal 2010; 8(6):1566 [37 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1566. Na voljo na spletu: http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/1566.pdf

5

Ambrosie

EFSA Journal

(6)  UL L 140, 11.2.2009, str. 7.

6

---

PRILOGA

Prilogi I in II k Direktivi 2002/32/ES se nadomestita z naslednjim:

PRILOGA I

MEJNE VREDNOSTI NEZAŽELENIH SNOVI IZ ČLENA 3(2)

ODDELEK I:   ANORGANSKI ONESNAŽEVALCI IN DUŠIKOVE SPOJINE

| Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- |
| 1. | Arzen (1) |

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

1.

Arzen (1)

Posamična krmila

2

razen:

| — | moke, pridobljene iz trave, posušene lucerne in posušene detelje ter posušenih pesnih rezancev in posušenih melasiranih pesnih rezancev, |
| --- | --- |

—

moke, pridobljene iz trave, posušene lucerne in posušene detelje ter posušenih pesnih rezancev in posušenih melasiranih pesnih rezancev,

4

| — | luščine palmovih jeder, |
| --- | --- |

—

luščine palmovih jeder,

4 (2)

| — | fosfatov in apnenčastih morskih alg, |
| --- | --- |

—

fosfatov in apnenčastih morskih alg,

10

| — | kalcijevega karbonata, |
| --- | --- |

—

kalcijevega karbonata,

15

| — | magnezijevega oksida in magnezijevega karbonata, |
| --- | --- |

—

magnezijevega oksida in magnezijevega karbonata,

20

| — | rib, drugih vodnih živali in proizvodov iz njih, |
| --- | --- |

—

rib, drugih vodnih živali in proizvodov iz njih,

25 (2)

| — | moke iz morske trave in posamičnih krmil, pridobljenih iz morske trave. |
| --- | --- |

—

moke iz morske trave in posamičnih krmil, pridobljenih iz morske trave.

40 (2)

Železovi delci, ki se uporabljajo kot sledivo.

50

Krmni dodatki iz funkcionalnih skupin spojin elementov v sledovih,

30

razen:

| — | bakrovega sulfata pentahidrata in bakrovega karbonata, |
| --- | --- |

—

bakrovega sulfata pentahidrata in bakrovega karbonata,

50

| — | cinkovega oksida, manganovega oksida in bakrovega oksida. |
| --- | --- |

—

cinkovega oksida, manganovega oksida in bakrovega oksida.

100

Dopolnilna krmila,

4

razen:

| — | mineralnih krmil. |
| --- | --- |

—

mineralnih krmil.

12

Popolna krmila,

2

razen:

| — | popolnih krmil za ribe in popolnih krmil za kožuharje. |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za ribe in popolnih krmil za kožuharje.

10 (2)

| 2. | Kadmij |
| --- | --- |

2.

Kadmij

Posamična krmila rastlinskega izvora

1

Posamična krmila živalskega izvora

2

Posamična krmila mineralnega izvora

2

razen:

| — | fosfatov. |
| --- | --- |

—

fosfatov.

10

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalno skupino spojin elementov v sledovih

10

razen:

| — | bakrovega oksida, manganovega oksida, cinkovega oksida in manganovega sulfata monohidrata. |
| --- | --- |

—

bakrovega oksida, manganovega oksida, cinkovega oksida in manganovega sulfata monohidrata.

30

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalne skupine vezalcev in sredstev proti strjevanju

2

Premiksi (6)

15

Dopolnilna krmila,

0,5

razen:

| — | mineralnih krmil, |
| --- | --- |

—

mineralnih krmil,

| – – | ki vsebujejo < 7 % fosforja (8), |
| --- | --- |

– –

ki vsebujejo < 7 % fosforja (8),

5

| – – | ki vsebujejo ≥ 7 % fosforja (8), |
| --- | --- |

– –

ki vsebujejo ≥ 7 % fosforja (8),

0,75 na 1 % fosforja (8), vendar največ 7,5

| — | dopolnilnih krmil za hišne živali. |
| --- | --- |

—

dopolnilnih krmil za hišne živali.

2

Popolna krmila,

0,5

razen:

| — | popolnih krmil za govedo (razen telet), ovce (razen jagnjet), koze (razen kozličkov) in ribe, |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za govedo (razen telet), ovce (razen jagnjet), koze (razen kozličkov) in ribe,

1

| — | popolnih krmil za hišne živali. |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za hišne živali.

2

| 3. | Fluor (7) |
| --- | --- |

3.

Fluor (7)

Posamična krmila

150

razen:

| — | posamičnih krmil živalskega izvora, razen morskih rakov, kot je morski kril, |
| --- | --- |

—

posamičnih krmil živalskega izvora, razen morskih rakov, kot je morski kril,

500

| — | morskih rakov, kot je morski kril, |
| --- | --- |

—

morskih rakov, kot je morski kril,

3 000

| — | fosfatov, |
| --- | --- |

—

fosfatov,

2 000

| — | kalcijevega karbonata, |
| --- | --- |

—

kalcijevega karbonata,

350

| — | magnezijevega oksida, |
| --- | --- |

—

magnezijevega oksida,

600

| — | apnenčastih morskih alg. |
| --- | --- |

—

apnenčastih morskih alg.

1 000

Vermikulit (E 561).

3 000

Dopolnilna krmila,

| — | ki vsebujejo ≤ 4 % fosforja (8), |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo ≤ 4 % fosforja (8),

500

| — | ki vsebujejo > 4 % fosforja (8). |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo > 4 % fosforja (8).

125 na 1 % fosforja (8)

Popolna krmila,

150

razen:

| — | popolnih krmil za prašiče, |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za prašiče,

100

| — | popolnih krmil za perutnino (razen piščancev) in ribe, |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za perutnino (razen piščancev) in ribe,

350

| — | popolnih krmil za piščance, |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za piščance,

250

| — | popolnih krmil za govedo, ovce in koze |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za govedo, ovce in koze

| – – | v laktaciji, |
| --- | --- |

– –

v laktaciji,

30

| – – | drugo. |
| --- | --- |

– –

drugo.

50

| 4. | Svinec |
| --- | --- |

4.

Svinec

Posamična krmila

10

razen:

| — | živinske krme (3), |
| --- | --- |

—

živinske krme (3),

30

| — | fosfatov in apnenčastih morskih alg, |
| --- | --- |

—

fosfatov in apnenčastih morskih alg,

15

| — | kalcijevega karbonata, |
| --- | --- |

—

kalcijevega karbonata,

20

| — | kvasa. |
| --- | --- |

—

kvasa.

5

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalno skupino spojin elementov v sledovih

100

razen:

| — | cinkovega oksida, |
| --- | --- |

—

cinkovega oksida,

400

| — | manganovega oksida, železovega karbonata, bakrovega karbonata. |
| --- | --- |

—

manganovega oksida, železovega karbonata, bakrovega karbonata.

200

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalno skupino vezalcev in sredstev proti strjevanju,

30

razen:

| — | klinoptilolita vulkanskega izvora. |
| --- | --- |

—

klinoptilolita vulkanskega izvora.

60

Premiksi (6)

200

Dopolnilna krmila,

10

razen:

| — | mineralnih krmil. |
| --- | --- |

—

mineralnih krmil.

15

Popolno krmilo

5

| 5. | Živo srebro (4) |
| --- | --- |

5.

Živo srebro (4)

Posamična krmila

0,1

razen:

| — | rib, drugih vodnih živali in proizvodov iz njih; |
| --- | --- |

—

rib, drugih vodnih živali in proizvodov iz njih;

0,5

| — | kalcijevega karbonata. |
| --- | --- |

—

kalcijevega karbonata.

0,3

Krmne mešanice,

0,1

razen:

| — | mineralnih krmil, |
| --- | --- |

—

mineralnih krmil,

0,2

| — | krmnih mešanic za ribe, |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za ribe,

0,2

| — | krmnih mešanic za pse, mačke in kožuharje. |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za pse, mačke in kožuharje.

0,3

| 6. | Nitrit (5) |
| --- | --- |

6.

Nitrit (5)

Posamična krmila

15

razen:

| — | ribje moke, |
| --- | --- |

—

ribje moke,

30

| — | silaže, |
| --- | --- |

—

silaže,

—

| — | proizvodov in stranskih proizvodov iz sladkorne pese in sladkornega trsa ter iz proizvodnje škroba. |
| --- | --- |

—

proizvodov in stranskih proizvodov iz sladkorne pese in sladkornega trsa ter iz proizvodnje škroba.

—

Popolna krmila,

15

razen:

| — | popolnih krmil za pse in mačke z vsebnostjo vlage, ki presega 20 %. |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za pse in mačke z vsebnostjo vlage, ki presega 20 %.

—

| 7. | Melamin (9) |
| --- | --- |

7.

Melamin (9)

Krmilo,

2,5

razen krmnih dodatkov:

| — | gvanidin ocetne kisline, |
| --- | --- |

—

gvanidin ocetne kisline,

—

| — | sečnine, |
| --- | --- |

—

sečnine,

—

| — | biureta. |
| --- | --- |

—

biureta.

—

ODDELEK II:   MIKOTOKSINI

| Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- |
| 1. | Aflatoksin B1 |

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

1.

Aflatoksin B1

Posamična krmila

0,02

Dopolnilna in popolna krmila,

0,01

razen:

| — | krmnih mešanic za molzno govedo in teleta, ovce molznice in jagnjeta, koze molznice in kozličke, pujske in mlado perutnino, |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za molzno govedo in teleta, ovce molznice in jagnjeta, koze molznice in kozličke, pujske in mlado perutnino,

0,005

| — | krmnih mešanic za govedo (razen za molzno govedo in teleta), ovce (razen ovc molznic in jagnjet), koze (razen koz molznic in kozličkov), prašiče (razen pujskov) in perutnino (razen mladih živali). |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za govedo (razen za molzno govedo in teleta), ovce (razen ovc molznic in jagnjet), koze (razen koz molznic in kozličkov), prašiče (razen pujskov) in perutnino (razen mladih živali).

0,02

| 2. | Rženi rožiček (Claviceps purpurea) |
| --- | --- |

2.

Rženi rožiček (Claviceps purpurea)

Posamična krmila in krmne mešanice, ki vsebujejo nezmleta žita.

1 000

ODDELEK III:   VSEBOVANI RASTLINSKI TOKSINI

| Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- |
| 1. | Prosti gosipol |

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

1.

Prosti gosipol

Posamična krmila

20

razen:

| — | semen bombaževca, |
| --- | --- |

—

semen bombaževca,

5 000

| — | pogač bombaževca in moke iz semen bombaževca. |
| --- | --- |

—

pogač bombaževca in moke iz semen bombaževca.

1 200

Popolna krmila,

20

razen:

| — | popolnih krmil za govedo (razen telet), |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za govedo (razen telet),

500

| — | popolnih krmil za ovce (razen jagnjet) in koze (razen kozličkov), |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za ovce (razen jagnjet) in koze (razen kozličkov),

300

| — | popolnih krmil za perutnino (razen kokoši nesnic) in teleta, |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za perutnino (razen kokoši nesnic) in teleta,

100

| — | popolnih krmil za kunce, jagnjeta, kozličke in prašiče (razen pujskov). |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za kunce, jagnjeta, kozličke in prašiče (razen pujskov).

60

| 2. | Cianovodikova kislina |
| --- | --- |

2.

Cianovodikova kislina

Posamična krmila

50

razen:

| — | lanenega semena, |
| --- | --- |

—

lanenega semena,

250

| — | pogač iz lanenega semena, |
| --- | --- |

—

pogač iz lanenega semena,

350

| — | proizvodov iz manioke in mandljevih pogač. |
| --- | --- |

—

proizvodov iz manioke in mandljevih pogač.

100

Popolna krmila,

50

razen:

| — | popolnih krmil za mlade piščance (< 6 tednov). |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za mlade piščance (< 6 tednov).

10

| 3. | Teobromin |
| --- | --- |

3.

Teobromin

Popolna krmila,

300

razen:

| — | popolnih krmil za prašiče, |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za prašiče,

200

| — | popolnih krmil za pse, kunce, konje in kožuharje. |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za pse, kunce, konje in kožuharje.

50

| 4. | Viniltiooksazolidon (5-viniloksazolidin-2-tion) |
| --- | --- |

4.

Viniltiooksazolidon (5-viniloksazolidin-2-tion)

Popolna krmila za perutnino,

1 000

razen:

| — | popolnih krmil za kokoši nesnice. |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za kokoši nesnice.

500

| 5. | Eterično gorčično olje (10) |
| --- | --- |

5.

Eterično gorčično olje (10)

Posamična krmila

100

razen:

| — | tropin ogrščice. |
| --- | --- |

—

tropin ogrščice.

4 000

Popolna krmila,

150

razen:

| — | popolnih krmil za govedo (razen telet), ovce (razen jagnjet) in koze (razen kozličkov), |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za govedo (razen telet), ovce (razen jagnjet) in koze (razen kozličkov),

1 000

| — | popolnih krmil za prašiče (razen pujskov) in perutnino. |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za prašiče (razen pujskov) in perutnino.

500

ODDELEK IV:   ORGANSKE KLOROVE SPOJINE (RAZEN DIOKSINOV IN PCB)

| Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- |
| 1. | Aldrin (11) |

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

1.

Aldrin (11)

Posamična krmila in krmne mešanice

0,01 (12)

| 2. | Dieldrin (11) |
| --- | --- |

2.

Dieldrin (11)

razen:

| — | maščob in olj, |
| --- | --- |

—

maščob in olj,

0,1 (12)

| — | krmnih mešanic za ribe. |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za ribe.

0,02 (12)

| 3. | Kamfeklor (toksafen) – vsota indikatorjev, kemično sorodnih spojin CHB 26, 50 in 62 (13) |
| --- | --- |

3.

Kamfeklor (toksafen) – vsota indikatorjev, kemično sorodnih spojin CHB 26, 50 in 62 (13)

Ribe, druge vodne živali in proizvodi iz njih,

0,02

razen:

| — | ribjega olja. |
| --- | --- |

—

ribjega olja.

0,2

Popolna krmila za ribe

0,05

| 4. | Klordan (vsota cis- in transizomerov ter oksiklordana, izražena kot klordan) |
| --- | --- |

4.

Klordan (vsota cis- in transizomerov ter oksiklordana, izražena kot klordan)

Posamična krmila in krmne mešanice

0,02

razen:

| — | maščob in olj. |
| --- | --- |

—

maščob in olj.

0,05

| 5. | DDT (vsota DDT-, DDD- (ali TDE-) in DDE-izomerov, izražena kot DDT) |
| --- | --- |

5.

DDT (vsota DDT-, DDD- (ali TDE-) in DDE-izomerov, izražena kot DDT)

Posamična krmila in krmne mešanice

0,05

razen:

| — | maščob in olj. |
| --- | --- |

—

maščob in olj.

0,5

| 6. | Endosulfan (vsota alfa in beta izomerov in endosulfansulfata, izražena kot endosulfan) |
| --- | --- |

6.

Endosulfan (vsota alfa in beta izomerov in endosulfansulfata, izražena kot endosulfan)

Posamična krmila in krmne mešanice

0,1

razen:

| — | koruze in koruznih proizvodov, ki nastanejo pri njihovi predelavi, |
| --- | --- |

—

koruze in koruznih proizvodov, ki nastanejo pri njihovi predelavi,

0,2

| — | oljnic in proizvodov, ki nastanejo pri njihovi predelavi, razen surovega rastlinskega olja, |
| --- | --- |

—

oljnic in proizvodov, ki nastanejo pri njihovi predelavi, razen surovega rastlinskega olja,

0,5

| — | surovega rastlinskega olja, |
| --- | --- |

—

surovega rastlinskega olja,

1,0

| — | popolnih krmil za ribe. |
| --- | --- |

—

popolnih krmil za ribe.

0,005

| 7. | Endrin (vsota endrina in delta-ketoiendrina, izražena kot endrin) |
| --- | --- |

7.

Endrin (vsota endrina in delta-ketoiendrina, izražena kot endrin)

Posamična krmila in krmne mešanice

0,01

razen:

| — | maščob in olj. |
| --- | --- |

—

maščob in olj.

0,05

| 8. | Heptaklor (vsota heptaklora in heptaklorepoksida, izražena kot heptaklor) |
| --- | --- |

8.

Heptaklor (vsota heptaklora in heptaklorepoksida, izražena kot heptaklor)

Posamična krmila in krmne mešanice

0,01

razen:

| — | maščob in olj. |
| --- | --- |

—

maščob in olj.

0,2

| 9. | Heksaklorobenzen (HCB) |
| --- | --- |

9.

Heksaklorobenzen (HCB)

Posamična krmila in krmne mešanice

0,01

razen:

| — | maščob in olj. |
| --- | --- |

—

maščob in olj.

0,2

Heksaklorocikloheksan (HCH)

| — | alfa-izomeri |
| --- | --- |

—

alfa-izomeri

Posamična krmila in krmne mešanice

0,02

razen:

| — | maščob in olj. |
| --- | --- |

—

maščob in olj.

0,2

| — | beta-izomeri |
| --- | --- |

—

beta-izomeri

Posamična krmila

0,01

razen:

| — | maščob in olj. |
| --- | --- |

—

maščob in olj.

0,1

Krmne mešanice,

0,01

razen:

| — | krmnih mešanic za molzno govedo. |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za molzno govedo.

0,005

| — | gama-izomeri |
| --- | --- |

—

gama-izomeri

Posamična krmila in krmne mešanice

0,2

razen:

| — | maščob in olj. |
| --- | --- |

—

maščob in olj.

2,0

ODDELEK V:   DIOKSINI IN PCB

| Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Najvišja vsebnost v ng WHO-PCDD/F-TEKV/kg (ppt)( (14), (15)) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- |
| 1. | Dioksini (vsota polikloriranih dibenzo-para-dioksinov (PCDD) in polikloriranih dibenzofuranov (PCDF)), izraženi v toksičnih ekvivalentih Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) z uporabo WHO-TEF (dejavniki ekvivalence toksičnosti, 1997 (17)) |

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Najvišja vsebnost v ng WHO-PCDD/F-TEKV/kg (ppt)( (14), (15)) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

1.

Dioksini (vsota polikloriranih dibenzo-para-dioksinov (PCDD) in polikloriranih dibenzofuranov (PCDF)), izraženi v toksičnih ekvivalentih Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) z uporabo WHO-TEF (dejavniki ekvivalence toksičnosti, 1997 (17))

Posamična krmila rastlinskega izvora,

0,75

razen:

| — | rastlinskih olj in njihovih stranskih proizvodov. |
| --- | --- |

—

rastlinskih olj in njihovih stranskih proizvodov.

0,75

Posamična krmila mineralnega izvora

1,0

Posamična krmila živalskega izvora:

| — | živalska maščoba, vključno z mlečno maščobo in jajčno maščobo, |
| --- | --- |

—

živalska maščoba, vključno z mlečno maščobo in jajčno maščobo,

2,0

| — | drugi proizvodi kopenskih živali, vključno z mlekom in mlečnimi proizvodi ter jajci in jajčnimi proizvodi, |
| --- | --- |

—

drugi proizvodi kopenskih živali, vključno z mlekom in mlečnimi proizvodi ter jajci in jajčnimi proizvodi,

0,75

| — | ribje olje, |
| --- | --- |

—

ribje olje,

6,0

| — | ribe, druge vodne živali in proizvodi iz njih, razen ribjega olja in ribjih beljakovinskih hidrolizatov, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe (16), |
| --- | --- |

—

ribe, druge vodne živali in proizvodi iz njih, razen ribjega olja in ribjih beljakovinskih hidrolizatov, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe (16),

1,25

| — | ribji beljakovinski hidrolizati, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe. |
| --- | --- |

—

ribji beljakovinski hidrolizati, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe.

2,25

Krmni dodatki kaolinitne gline, kalcijevega sulfata dihidrata, vermikulita, natrolit fonolita, sintetičnih kalcijevih aluminatov in klinoptilolita usedlinskega izvora iz funkcionalnih skupin vezalcev in sredstev proti strjevanju

0,75

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalno skupino spojin elementov v sledovih

1,0

Premiksi

1,0

Krmne mešanice,

0,75

razen:

| — | krmnih mešanic za hišne živali in ribe, |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za hišne živali in ribe,

2,25

| — | krmnih mešanic za kožuharje |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za kožuharje

—

| 2. | Vsota dioksinov in dioksinom podobnih PCB (vsota polikloriranih dibenzo-para-dioksinov (PCDD), polikloriranih dibenzofuranov (PCDF) in polikloriranih bifenilov (PCB)), izražena v toksičnih ekvivalentih Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) z uporabo WHO-TEF (dejavnik ekvivalence toksičnosti, 1997 (17)) |
| --- | --- |

2.

Vsota dioksinov in dioksinom podobnih PCB (vsota polikloriranih dibenzo-para-dioksinov (PCDD), polikloriranih dibenzofuranov (PCDF) in polikloriranih bifenilov (PCB)), izražena v toksičnih ekvivalentih Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) z uporabo WHO-TEF (dejavnik ekvivalence toksičnosti, 1997 (17))

Posamična krmila rastlinskega izvora,

1,25

razen:

| — | rastlinskih olj in njihovih stranskih proizvodov. |
| --- | --- |

—

rastlinskih olj in njihovih stranskih proizvodov.

1,5

Posamična krmila mineralnega izvora

1,5

Posamična krmila živalskega izvora:

| — | živalska maščoba, vključno z mlečno maščobo in jajčno maščobo, |
| --- | --- |

—

živalska maščoba, vključno z mlečno maščobo in jajčno maščobo,

3,0

| — | drugi proizvodi kopenskih živali, vključno z mlekom in mlečnimi proizvodi ter jajci in jajčnimi proizvodi, |
| --- | --- |

—

drugi proizvodi kopenskih živali, vključno z mlekom in mlečnimi proizvodi ter jajci in jajčnimi proizvodi,

1,25

| — | ribje olje, |
| --- | --- |

—

ribje olje,

24,0

| — | ribe, druge vodne živali in proizvodi iz njih, razen ribjega olja in ribjih beljakovinskih hidrolizatov, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe (16), |
| --- | --- |

—

ribe, druge vodne živali in proizvodi iz njih, razen ribjega olja in ribjih beljakovinskih hidrolizatov, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe (16),

4,5

| — | ribji beljakovinski hidrolizati, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe. |
| --- | --- |

—

ribji beljakovinski hidrolizati, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe.

11,0

Krmni dodatki kaolinitne gline, kalcijevega sulfata dihidrata, vermikulita, natrolit fonolita, sintetičnih kalcijevih aluminatov in klinoptilolita usedlinskega izvora iz funkcionalnih skupin vezalcev in sredstev proti strjevanju

1,5

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalno skupino spojin elementov v sledovih

1,5

Premiksi

1,5

Krmne mešanice,

1,5

razen:

| — | krmnih mešanic za hišne živali in ribe, |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za hišne živali in ribe,

7,0

| — | krmnih mešanic za kožuharje |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za kožuharje

—

ODDELEK VI:   ŠKODLJIVE BOTANIČNE NEČISTOTE

| Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- |
| 1. | Semena plevela ter nezmleto in nezdrobljeno sadje, ki vsebuje alkaloide, glukozide ali druge strupene snovi, ločeno ali v kombinaciji, ki vsebuje: |

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

1.

Semena plevela ter nezmleto in nezdrobljeno sadje, ki vsebuje alkaloide, glukozide ali druge strupene snovi, ločeno ali v kombinaciji, ki vsebuje:

Posamična krmila in krmne mešanice

3 000

| — | Datura sp. |
| --- | --- |

—

Datura sp.

1 000

| 2. | Crotalaria spp |
| --- | --- |

2.

Crotalaria spp

Posamična krmila in krmne mešanice

100

| 3. | Semena in lupine Ricinus communis L., Croton tiglium L. in Abrus precatorius L. ter proizvodi, ki izhajajo iz njihove predelave (18), ločeno ali v kombinaciji |
| --- | --- |

3.

Semena in lupine Ricinus communis L., Croton tiglium L. in Abrus precatorius L. ter proizvodi, ki izhajajo iz njihove predelave (18), ločeno ali v kombinaciji

Posamična krmila in krmne mešanice

10 (19)

| 4. | Neoluščen bukov žir – Fagus silvatica L. |
| --- | --- |

4.

Neoluščen bukov žir – Fagus silvatica L.

| 5. | Barbadoški orehi – Jatropha curcas L. |
| --- | --- |

5.

Barbadoški orehi – Jatropha curcas L.

| 6. | Indijska gorčica – Brassica juncea (L.) Czern. in Coss. ssp. integrifolia (West.) Thell. |
| --- | --- |

6.

Indijska gorčica – Brassica juncea (L.) Czern. in Coss. ssp. integrifolia (West.) Thell.

| 7. | Sareptska gorčica – Brassica juncea (L.) Czern. in Coss. ssp.juncea |
| --- | --- |

7.

Sareptska gorčica – Brassica juncea (L.) Czern. in Coss. ssp.juncea

| 8. | Kitajska gorčica – Brassica juncea (L.) Czern. in Coss. ssp. juncea var. lutea Batalin |
| --- | --- |

8.

Kitajska gorčica – Brassica juncea (L.) Czern. in Coss. ssp. juncea var. lutea Batalin

| 9. | Črna ogrščica – Brassica nigra (L.) Koch |
| --- | --- |

9.

Črna ogrščica – Brassica nigra (L.) Koch

| 10. | Etiopska gorčica – Brassica carinata A. Braun |
| --- | --- |

10.

Etiopska gorčica – Brassica carinata A. Braun

Posamična krmila in krmne mešanice

Semena in sadeži rastlinskih vrst, navedenih nasproti, ter proizvodi iz njihove predelave so lahko v krmilih prisotni samo v sledovih, ki jih ni mogoče količinsko določiti.

| 11. | Semena Ambrosia spp. |
| --- | --- |

11.

Semena Ambrosia spp.

Posamična krmila

50

razen:

| — | prosa (zrnje Panicum miliaceum L.) in sorge (zrnje Sorghum bicolour (L) Moench s.l.), ki se ne dajejo neposredno živalim. |
| --- | --- |

—

prosa (zrnje Panicum miliaceum L.) in sorge (zrnje Sorghum bicolour (L) Moench s.l.), ki se ne dajejo neposredno živalim.

200

Krmne mešanice, ki vsebujejo nezmleta žitna zrna in semena

50

ODDELEK VII:   DOVOLJENI KRMNI DODATKI V NECILJNI KRMI PO NEIZOGIBNEM PRENOSU

| Kokcidiostatik | Proizvodi, namenjeni za prehrano živali (20) | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- |
| 1. | Dekokvinat |

Kokcidiostatik

Proizvodi, namenjeni za prehrano živali (20)

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

1.

Dekokvinat

Posamična krmila

0,4

Krmna mešanica za:

| — | nesnice in piščance za nesnice (> 16 tednov), |
| --- | --- |

—

nesnice in piščance za nesnice (> 16 tednov),

0,4

| — | pitovne piščance v obdobju pred zakolom, ko je uporaba dekokvinata prepovedana (krma v karenci), |
| --- | --- |

—

pitovne piščance v obdobju pred zakolom, ko je uporaba dekokvinata prepovedana (krma v karenci),

0,4

| — | druge živalske vrste. |
| --- | --- |

—

druge živalske vrste.

1,2

Premiksi, ki se uporabljajo v krmi, pri kateri uporaba dekokvinata ni dovoljena.

(21)

| 2. | Diklazuril |
| --- | --- |

2.

Diklazuril

Posamična krmila

0,01

Krmna mešanica za:

| — | nesnice, piščance za nesnice (> 16 tednov) in purane za pitanje (> 12 tednov), |
| --- | --- |

—

nesnice, piščance za nesnice (> 16 tednov) in purane za pitanje (> 12 tednov),

0,01

| — | pitovne in plemenske kunce v obdobju pred zakolom, ko je uporaba diklazurila prepovedana (krma v karenci), |
| --- | --- |

—

pitovne in plemenske kunce v obdobju pred zakolom, ko je uporaba diklazurila prepovedana (krma v karenci),

0,01

| — | druge živalske vrste, razen za piščance za nesnice (< 16 tednov), pitovne piščance, pitovne pegatke in purane (< 12 tednov). |
| --- | --- |

—

druge živalske vrste, razen za piščance za nesnice (< 16 tednov), pitovne piščance, pitovne pegatke in purane (< 12 tednov).

0,03

Premiksi, ki se uporabljajo v krmi, pri kateri uporaba diklazurila ni dovoljena.

(21)

| 3. | Halofuginon hidrobromid |
| --- | --- |

3.

Halofuginon hidrobromid

Posamična krmila

0,03

Krmna mešanica za:

| — | nesnice, piščance za nesnice in purane (> 12 tednov), |
| --- | --- |

—

nesnice, piščance za nesnice in purane (> 12 tednov),

0,03

| — | pitovne piščance in purane (< 12 tednov) v obdobju pred zakolom, ko je uporaba halofuginon hidrobromida prepovedana (krma v karenci), |
| --- | --- |

—

pitovne piščance in purane (< 12 tednov) v obdobju pred zakolom, ko je uporaba halofuginon hidrobromida prepovedana (krma v karenci),

0,03

| — | druge živalske vrste. |
| --- | --- |

—

druge živalske vrste.

0,09

Premiksi, ki se uporabljajo v krmi, pri kateri uporaba halofuginon hidrobromida ni dovoljena.

(21)

| 4. | Lasalocid natrij |
| --- | --- |

4.

Lasalocid natrij

Posamična krmila

1,25

Krmna mešanica za:

| — | pse, teleta, kunce, enoprste kopitarje, molznice, nesnice, purane (> 16 tednov) in piščance za nesnice (> 16 tednov), |
| --- | --- |

—

pse, teleta, kunce, enoprste kopitarje, molznice, nesnice, purane (> 16 tednov) in piščance za nesnice (> 16 tednov),

1,25

| — | pitovne piščance, piščance za nesnice (< 16 tednov) in purane (< 16 tednov) v obdobju pred zakolom, ko je uporaba lasalocid natrija prepovedana (krma v karenci), |
| --- | --- |

—

pitovne piščance, piščance za nesnice (< 16 tednov) in purane (< 16 tednov) v obdobju pred zakolom, ko je uporaba lasalocid natrija prepovedana (krma v karenci),

1,25

| — | druge živalske vrste. |
| --- | --- |

—

druge živalske vrste.

3,75

Premiksi, ki se uporabljajo v krmi, pri kateri uporaba lasalocid natrija ni dovoljena.

(21)

| 5. | Alfa amonijev maduramicin |
| --- | --- |

5.

Alfa amonijev maduramicin

Posamična krmila

0,05

Krmna mešanica za:

| — | enoprste kopitarje, kunce, purane (> 16 tednov), nesnice in piščance za nesnice (> 16 tednov), |
| --- | --- |

—

enoprste kopitarje, kunce, purane (> 16 tednov), nesnice in piščance za nesnice (> 16 tednov),

0,05

| — | pitovne piščance in purane (< 16 tednov) v obdobju pred zakolom, ko je uporaba alfa amonijevega maduramicina prepovedana (krma v karenci), |
| --- | --- |

—

pitovne piščance in purane (< 16 tednov) v obdobju pred zakolom, ko je uporaba alfa amonijevega maduramicina prepovedana (krma v karenci),

0,05

| — | druge živalske vrste. |
| --- | --- |

—

druge živalske vrste.

0,15

Premiksi, ki se uporabljajo v krmi, pri kateri uporaba alfa amonijevega maduramicina ni dovoljena.

(21)

| 6. | Natrijev monenzin |
| --- | --- |

6.

Natrijev monenzin

Posamična krmila

1,25

Krmna mešanica za:

| — | enoprste kopitarje, pse, drobnico (ovce in koze), race, govedo, krave molznice, nesnice, piščance za nesnice (> 16 tednov) in purane (> 16 tednov), |
| --- | --- |

—

enoprste kopitarje, pse, drobnico (ovce in koze), race, govedo, krave molznice, nesnice, piščance za nesnice (> 16 tednov) in purane (> 16 tednov),

1,25

| — | pitovne piščance, piščance za nesnice (< 16 tednov) in purane (< 16 tednov) v obdobju pred zakolom, ko je uporaba natrijevega monenzina prepovedana (krma v karenci), |
| --- | --- |

—

pitovne piščance, piščance za nesnice (< 16 tednov) in purane (< 16 tednov) v obdobju pred zakolom, ko je uporaba natrijevega monenzina prepovedana (krma v karenci),

1,25

| — | druge živalske vrste. |
| --- | --- |

—

druge živalske vrste.

3,75

Premiksi, ki se uporabljajo v krmi, pri kateri uporaba natrijevega monenzina ni dovoljena.

(21)

| 7. | Narazin |
| --- | --- |

7.

Narazin

Posamična krmila

0,7

Krmna mešanica za:

| — | purane, kunce, enoprste kopitarje, nesnice in piščance za nesnice (> 16 tednov), |
| --- | --- |

—

purane, kunce, enoprste kopitarje, nesnice in piščance za nesnice (> 16 tednov),

0,7

| — | druge živalske vrste. |
| --- | --- |

—

druge živalske vrste.

2,1

Premiksi, ki se uporabljajo v krmi, pri kateri uporaba narazina ni dovoljena.

(21)

| 8. | Nikarbazin |
| --- | --- |

8.

Nikarbazin

Posamična krmila

1,25

Krmna mešanica za:

| — | enoprste kopitarje, nesnice in piščance za nesnice (> 16 tednov), |
| --- | --- |

—

enoprste kopitarje, nesnice in piščance za nesnice (> 16 tednov),

1,25

| — | druge živalske vrste. |
| --- | --- |

—

druge živalske vrste.

3,75

Premiksi, ki se uporabljajo v krmi, pri kateri uporaba nikarbazina (samega ali v kombinaciji z narazinom) ni dovoljena.

(21)

| 9. | Robenidin hidroklorid |
| --- | --- |

9.

Robenidin hidroklorid

Posamična krmila

0,7

Krmna mešanica za:

| — | nesnice in piščance za nesnice (> 16 tednov), |
| --- | --- |

—

nesnice in piščance za nesnice (> 16 tednov),

0,7

| — | pitovne piščance, pitovne in plemenske kunce ter purane v obdobju pred zakolom, ko je uporaba robenidin hidroklorida prepovedana (krma v karenci), |
| --- | --- |

—

pitovne piščance, pitovne in plemenske kunce ter purane v obdobju pred zakolom, ko je uporaba robenidin hidroklorida prepovedana (krma v karenci),

0,7

| — | druge živalske vrste. |
| --- | --- |

—

druge živalske vrste.

2,1

Premiksi, ki se uporabljajo v krmi, pri kateri uporaba robenidin hidroklorida ni dovoljena.

(21)

| 10. | Natrijev salinomicin |
| --- | --- |

10.

Natrijev salinomicin

Posamična krmila

0,7

Krmna mešanica za:

| — | enoprste kopitarje, purane, nesnice in piščance za nesnice (> 12 tednov), |
| --- | --- |

—

enoprste kopitarje, purane, nesnice in piščance za nesnice (> 12 tednov),

0,7

| — | pitovne piščance, piščance za nesnice (< 12 tednov) in kunce za pitanje v obdobju pred zakolom, ko je uporaba natrijevega salinomicina prepovedana (krma v karenci), |
| --- | --- |

—

pitovne piščance, piščance za nesnice (< 12 tednov) in kunce za pitanje v obdobju pred zakolom, ko je uporaba natrijevega salinomicina prepovedana (krma v karenci),

0,7

| — | druge živalske vrste. |
| --- | --- |

—

druge živalske vrste.

2,1

Premiksi, ki se uporabljajo v krmi, pri kateri uporaba natrijevega salinomicina ni dovoljena.

(21)

| 11. | Natrijev semduramicin |
| --- | --- |

11.

Natrijev semduramicin

Posamična krmila

0,25

Krmna mešanica za:

| — | nesnice in piščance za nesnice (> 16 tednov), |
| --- | --- |

—

nesnice in piščance za nesnice (> 16 tednov),

0,25

| — | pitovne piščance v obdobju pred zakolom, ko je uporaba natrijevega semduramicina prepovedana (krma v karenci), |
| --- | --- |

—

pitovne piščance v obdobju pred zakolom, ko je uporaba natrijevega semduramicina prepovedana (krma v karenci),

0,25

| — | druge živalske vrste. |
| --- | --- |

—

druge živalske vrste.

0,75

Premiksi, ki se uporabljajo v krmi, pri kateri uporaba natrijevega semduramicina ni dovoljena.

(21)

PRILOGA II

PRAGOVI UKREPANJA, KI SPROŽIJO PREISKAVE DRŽAV ČLANIC, KOT JE NAVEDENO V ČLENU 4(2)

| ODDELEK: | DIOKSINI IN PCB |
| --- | --- |

ODDELEK:

| Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni prehrani živali | Prag ukrepanja v ng WHO-PCDD/F-TEKV/kg (ppt) (23), (24) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage | Pripombe in dodatni podatki (npr. vrsta preiskav, ki jih je treba opraviti) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Dioksini (vsota polikloriranih dibenzo-para-dioksinov (PCDD) in polikloriranih dibenzofuranov (PCDF)), izražena v ekvivalenci toksičnosti Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) z uporabo WHO-TEF (dejavniki ekvivalence toksičnosti, 1997 (22)) |

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni prehrani živali

Prag ukrepanja v ng WHO-PCDD/F-TEKV/kg (ppt) (23), (24) pri krmi z 12-odstotno vsebnostjo vlage

Pripombe in dodatni podatki (npr. vrsta preiskav, ki jih je treba opraviti)

1.

Dioksini (vsota polikloriranih dibenzo-para-dioksinov (PCDD) in polikloriranih dibenzofuranov (PCDF)), izražena v ekvivalenci toksičnosti Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) z uporabo WHO-TEF (dejavniki ekvivalence toksičnosti, 1997 (22))

Posamična krmila rastlinskega izvora,

0,5

(25)

razen:

| — | rastlinskih olj in njihovih stranskih proizvodov. |
| --- | --- |

—

rastlinskih olj in njihovih stranskih proizvodov.

0,5

(25)

Posamična krmila mineralnega izvora

0,5

(25)

Posamična krmila živalskega izvora:

| — | živalska maščoba, vključno z mlečno maščobo in jajčno maščobo, |
| --- | --- |

—

živalska maščoba, vključno z mlečno maščobo in jajčno maščobo,

1,0

(25)

| — | drugi proizvodi kopenskih živali, vključno z mlekom in mlečnimi proizvodi ter jajci in jajčnimi proizvodi, |
| --- | --- |

—

drugi proizvodi kopenskih živali, vključno z mlekom in mlečnimi proizvodi ter jajci in jajčnimi proizvodi,

0,5

(25)

| — | ribje olje, |
| --- | --- |

—

ribje olje,

5,0

(26)

| — | ribe, druge vodne živali, njihovi proizvodi in stranski proizvodi, razen ribjega olja in ribjih beljakovinskih hidrolizatov, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe (24), |
| --- | --- |

—

ribe, druge vodne živali, njihovi proizvodi in stranski proizvodi, razen ribjega olja in ribjih beljakovinskih hidrolizatov, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe (24),

1,0

(26)

| — | ribji beljakovinski hidrolizati, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe. |
| --- | --- |

—

ribji beljakovinski hidrolizati, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe.

1,75

(26)

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalne skupine vezalcev in sredstev proti strjevanju

0,5

(26)

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalno skupino spojin elementov v sledovih

0,5

(25)

Premiksi

0,5

(25)

Krmne mešanice,

0,5

(25)

razen:

| — | krmnih mešanic za hišne živali in ribe, |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za hišne živali in ribe,

1,75

(26)

| — | krmnih mešanic za kožuharje |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za kožuharje

—

| 2. | Dioksinom podobni PCB (vsota polikloriranih bifenilov (PCB)), izražena v ekvivalenci toksičnosti Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) z uporabo WHO-TEF (dejavniki ekvivalence toksičnosti, 1997 (22)) |
| --- | --- |

2.

Dioksinom podobni PCB (vsota polikloriranih bifenilov (PCB)), izražena v ekvivalenci toksičnosti Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) z uporabo WHO-TEF (dejavniki ekvivalence toksičnosti, 1997 (22))

Posamična krmila rastlinskega izvora,

0,35

(25)

razen:

| — | rastlinskih olj in njihovih stranskih proizvodov. |
| --- | --- |

—

rastlinskih olj in njihovih stranskih proizvodov.

0,5

(25)

Posamična krmila mineralnega izvora

0,35

(25)

Posamična krmila živalskega izvora:

| — | živalska maščoba, vključno z mlečno maščobo in jajčno maščobo, |
| --- | --- |

—

živalska maščoba, vključno z mlečno maščobo in jajčno maščobo,

0,75

(25)

| — | drugi proizvodi kopenskih živali, vključno z mlekom in mlečnimi proizvodi ter jajci in jajčnimi proizvodi, |
| --- | --- |

—

drugi proizvodi kopenskih živali, vključno z mlekom in mlečnimi proizvodi ter jajci in jajčnimi proizvodi,

0,35

(25)

| — | ribje olje, |
| --- | --- |

—

ribje olje,

14,0

(26)

| — | ribe, druge vodne živali in proizvodi iz njih, razen ribjega olja in ribjih beljakovinskih hidrolizatov, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe (24), |
| --- | --- |

—

ribe, druge vodne živali in proizvodi iz njih, razen ribjega olja in ribjih beljakovinskih hidrolizatov, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe (24),

2,5

(26)

| — | ribji beljakovinski hidrolizati, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe. |
| --- | --- |

—

ribji beljakovinski hidrolizati, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe.

7,0

(26)

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalne skupine vezalcev in sredstev proti strjevanju

0,5

(25)

Krmni dodatki, ki spadajo v funkcionalno skupino spojin elementov v sledovih

0,35

(25)

Premiksi

0,35

(25)

Krmne mešanice,

0,5

(25)

razen:

| — | krmnih mešanic za hišne živali in ribe, |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za hišne živali in ribe,

3,5

(26)

| — | krmnih mešanic za kožuharje |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic za kožuharje

—

---

(1)  Mejne vrednosti se nanašajo na skupni arzen.

1

(2)  Na zahtevo pristojnih organov mora odgovorni izvajalec izvesti analizo, s katero dokaže, da je vsebnost anorganskega arzena nižja od 2 ppm. Ta analiza je še zlasti pomembna pri vrsti morske alge Hizikia fusiforme.

2

Hizikia fusiforme

(3)  Živinska krma vključuje proizvode, namenjene za živalsko krmo, kot so seno, silaža, sveža trava itn.

3

(4)  Mejne vrednosti se nanašajo na skupno živo srebro.

4

(5)  Mejne vrednosti so izražene kot natrijev nitrit.

5

(6)  Najvišja mejna vrednost, določena za premikse, upošteva dodatke z najvišjimi vrednostmi svinca in kadmija, ne pa dovzetnosti različnih živalskih vrst za svinec in kadmij. Kot določa člen 16 Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (UL L 268, 18.10.2003, str. 29), mora proizvajalec premiksov zaradi varstva zdravja živali in ljudi zagotoviti, da so, poleg skladnosti z najvišjimi mejnimi vrednostmi za premikse, navodila za uporabo premiksa v skladu z najvišjimi mejnimi vrednostmi za dopolnilna in popolna krmila.

6

(7)  Najvišje vsebnosti se nanašajo na analitično določitev fluora, pri čemer se ekstrakcija izvaja s klorovodikovo kislino 1 N 20 minut pri sobni temperaturi. Uporabijo se lahko enakovredni postopki ekstrakcije, če se lahko dokaže, da ima uporabljeni postopek ekstrakcije enakovredni učinek ekstrakcije.

7

(8)  Odstotek fosforja je relativen glede na krmo z 12-odstotno vsebnostjo vlage.

8

(9)  Mejne vrednosti se nanašajo samo na melamin. Vključitev strukturno povezanih spojin cianurinske kisline, amelina in amelida v mejne vrednosti bo obravnavana pozneje.

9

(10)  Mejne vrednosti so izražene kot alil izotiocianat.

10

(11)  Samostojen ali v kombinaciji, izražen kot dieldrin.

11

(12)  Najvišja dovoljena količina za aldrin in dieldrin, samostojen ali v kombinaciji, izraženi kot dieldrin.

12

(13)  Sistem številčenja Parlar s predpono CHB ali „Parlar“:

13

| | CHB 26: 2-endo,3-ekso,5-endo,6-ekso,8,8,10,10-oktoklorobornan, |
| --- | --- |

CHB 26: 2-endo,3-ekso,5-endo,6-ekso,8,8,10,10-oktoklorobornan,

| | CHB 50: 2-endo,3-ekso,5-endo,6-ekso,8,8,9,10,10-nonaklorobornan, |
| --- | --- |

CHB 50: 2-endo,3-ekso,5-endo,6-ekso,8,8,9,10,10-nonaklorobornan,

| | CHB 62: 2,2,5,5,8,9,9,10,10-nonaklorobornan. |
| --- | --- |

CHB 62: 2,2,5,5,8,9,9,10,10-nonaklorobornan.

(14)  Zgornje koncentracije; zgornje koncentracije so izračunane ob predpostavki, da so vse vrednosti različnih pripadnikov iste vrste pod mejo določanja enake meji določanja.

14

(15)  Ločene mejne vrednosti za dioksine (PCDD/F) se začasno še naprej uporabljajo. Proizvodi, namenjeni za živalsko krmo iz točke 1, morajo biti v navedenem začasnem obdobju v skladu z mejnimi vrednostmi za dioksine ter mejnimi vrednostmi za vsoto dioksinov in dioksinom podobnih PCB.

15

(16)  Sveže ribe in druge morske živali, neposredno dostavljene in porabljene brez vmesne predelave za proizvodnjo krme za kožuharje, so izvzete iz mejnih vrednosti, medtem ko se mejne vrednosti 4,0 ng WHO-PCDD/F-TEKV/kg proizvoda in 0,8 ng WHO-PCDD/F-PCB-TEKV/kg proizvoda uporabljajo za sveže ribe, 25,0 ng WHO-PCDD/F-PCB-TEKV/kg proizvoda pa za ribja jetra, ki se uporabljajo za neposredno prehrano hišnih živali ter živali v živalskih vrtovih in cirkusih oziroma za posamično krmilo za proizvodnjo hrane za hišne živali. Proizvodi ali predelani živalski proteini, proizvedeni iz teh živali (kožuharji, hišne živali ter živali v živalskih vrtovih in cirkusih), ne morejo vstopati v prehransko verigo in jih je prepovedano krmiti gojenim živalim, ki se gojijo, vzrejajo ali razmnožujejo za proizvodnjo hrane.

16

(17)  WHO-TEF za oceno nevarnosti za zdravje ljudi na podlagi sklepov zasedanja Svetovne zdravstvene organizacije v Stockholmu na Švedskem, 15.–18. junija 1997 (Van den Berg et al., (1998) Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106(12), 775).

17

| Pripadnik iste vrste | Vrednost dejavnika ekvivalence toksičnosti (TEF) |
| --- | --- |
| Dibenzo-p-dioksini („PCDD“) in dibenzofurani („PCDF“) |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |
| OCDD | 0,0001 |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,05 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,5 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| OCDF | 0,0001 |
| „Dioksinom podobni“ne-orto PCB + mono-orto PCB |
| | |
| Ne-orto PCB |
| PCB 77 | 0,0001 |
| PCB 81 | 0,0001 |
| PCB 126 | 0,1 |
| PCB 169 | 0,01 |
| Mono-orto PCB |
| PCB 105 | 0,0001 |
| PCB 114 | 0,0005 |
| PCB 118 | 0,0001 |
| PCB 123 | 0,0001 |
| PCB 156 | 0,0005 |
| PCB 157 | 0,0005 |
| PCB 167 | 0,00001 |
| PCB 189 | 0,0001 |
| | |
| | |
| Uporabljene okrajšave: „T“ = tetra; „Pe“ = penta; „Hx“ = heksa; „Hp“ = hepta; „O“ = okta; „CDD“ = klorodibenzodioksin; „CDF“ = klorodibenzofuran; „CB“ = klorobifenil. |

Pripadnik iste vrste

Vrednost dejavnika ekvivalence toksičnosti (TEF)

Dibenzo-p-dioksini („PCDD“) in dibenzofurani („PCDF“)

Dibenzo-p-dioksini („PCDD“) in dibenzofurani („PCDF“)

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0001

2,3,7,8-TCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,05

2,3,4,7,8-PeCDF

0,5

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0001

„Dioksinom podobni“ne-orto PCB + mono-orto PCB

Dioksinom podobni

ne-orto PCB + mono-orto PCB

Ne-orto PCB

Ne-orto PCB

PCB 77

0,0001

PCB 81

0,0001

PCB 126

0,1

PCB 169

0,01

Mono-orto PCB

Mono-orto PCB

PCB 105

0,0001

PCB 114

0,0005

PCB 118

0,0001

PCB 123

0,0001

PCB 156

0,0005

PCB 157

0,0005

PCB 167

0,00001

PCB 189

0,0001

Uporabljene okrajšave: „T“ = tetra; „Pe“ = penta; „Hx“ = heksa; „Hp“ = hepta; „O“ = okta; „CDD“ = klorodibenzodioksin; „CDF“ = klorodibenzofuran; „CB“ = klorobifenil.

(18)  Če je določljivo z analitično mikroskopijo.

18

(19)  Vključuje tudi ostanke ovojev semen.

19

(20)  Brez poseganja v dovoljene vrednosti v okviru Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 268, 18.10.2003, str. 29).

20

(21)  Mejna vrednost snovi v premiksu je koncentracija, ki ne presega 50 % mejne vrednosti snovi v krmi, ki se ugotovi ob upoštevanju navodil za uporabo premiksa.

21

(22)  WHO-TEF za oceno nevarnosti za zdravje ljudi na podlagi sklepov zasedanja Svetovne zdravstvene organizacije v Stockholmu na Švedskem, 15.–18. junija 1997 (Van den Berg et al., (1998) Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106(12), 775).

22

Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives

(23)  Zgornje koncentracije; zgornje koncentracije so izračunane ob predpostavki, da so vse vrednosti različnih pripadnikov iste vrste pod mejo določanja enake meji določanja.

23

(24)  Komisija bo proučila te pragove za ukrepanje hkrati s proučitvijo mejnih vrednosti za vsoto dioksinov in dioksinom podobnih PCB.

24

(25)  Določitev vira kontaminacije. Potem ko je vir določen, se sprejmejo ustrezni ukrepi, kjer je to mogoče, za zmanjšanje ali odpravo vira kontaminacije.

25

(26)  V veliko primerih morda ne bo treba opraviti preiskave vira kontaminacije, ker je raven prisotnosti na nekaterih območjih blizu praga za ukrepanje ali nad njim. Vseeno je treba, če je prag za ukrepanje presežen, zapisati vse informacije, kot so čas vzorčenja, geografsko poreklo, vrste rib itd., glede na prihodnje ukrepe za upravljanje prisotnosti dioksinov in dioksinom podobnih spojin v teh snoveh za prehrano živali.

26

| Pripadnik iste vrste | Vrednost dejavnika ekvivalence toksičnosti (TEF) |
| --- | --- |
| Dibenzo-p-dioksini (‚PCDD‘) in dibenzofurani (‚PCDF‘) |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |
| OCDD | 0,0001 |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,05 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,5 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| OCDF | 0,0001 |
| ‚Dioksinom podobni‘ ne-orto PCB + mono-orto PCB |
| | |
| Ne-orto PCB |
| PCB 77 | 0,0001 |
| PCB 81 | 0,0001 |
| PCB 126 | 0,1 |
| PCB 169 | 0,01 |
| Mono-orto PCB |
| PCB 105 | 0,0001 |
| PCB 114 | 0,0005 |
| PCB 118 | 0,0001 |
| PCB 123 | 0,0001 |
| PCB 156 | 0,0005 |
| PCB 157 | 0,0005 |
| PCB 167 | 0,00001 |
| PCB 189 | 0,0001 |
| | |
| | |
| Uporabljene okrajšave: ‚T‘ = tetra; ‚Pe‘ = penta; ‚Hx‘ = heksa; ‚Hp‘ = hepta; ‚O‘ = okta; ‚CDD‘ = klorodibenzodioksin; ‚CDF‘ = klorodibenzofuran; ‚CB‘ = klorobifenil. |

Pripadnik iste vrste

Vrednost dejavnika ekvivalence toksičnosti (TEF)

Dibenzo-p-dioksini (‚PCDD‘) in dibenzofurani (‚PCDF‘)

Dibenzo-p-dioksini (‚PCDD‘) in dibenzofurani (‚PCDF‘)

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0001

2,3,7,8-TCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,05

2,3,4,7,8-PeCDF

0,5

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0001

‚Dioksinom podobni‘ ne-orto PCB + mono-orto PCB

‚Dioksinom podobni‘ ne-orto PCB + mono-orto PCB

Ne-orto PCB

Ne-orto PCB

PCB 77

0,0001

PCB 81

0,0001

PCB 126

0,1

PCB 169

0,01

Mono-orto PCB

Mono-orto PCB

PCB 105

0,0001

PCB 114

0,0005

PCB 118

0,0001

PCB 123

0,0001

PCB 156

0,0005

PCB 157

0,0005

PCB 167

0,00001

PCB 189

0,0001

Uporabljene okrajšave: ‚T‘ = tetra; ‚Pe‘ = penta; ‚Hx‘ = heksa; ‚Hp‘ = hepta; ‚O‘ = okta; ‚CDD‘ = klorodibenzodioksin; ‚CDF‘ = klorodibenzofuran; ‚CB‘ = klorobifenil.

---

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/25

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 575/2011

z dne 16. junija 2011

o katalogu posamičnih krmil

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi, spremembi Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Direktive Sveta 79/373/EGS, Direktive Komisije 80/511/EGS, direktiv Sveta 82/471/EGS, 83/228/EGS, 93/74/EGS, 93/113/ES in 96/25/ES ter Odločbe Komisije 2004/217/ES (1) ter zlasti člena 26(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (EU) št. 242/2010 z dne 19. marca 2010 o oblikovanju kataloga posamičnih krmil (2) je bila sestavljena prva različica kataloga posamičnih krmil. Katalog je sestavljen iz seznama posamičnih krmil, ki so že navedena v delu B Priloge k Direktivi 96/25/ES, stolpcev 2, 3 in 4 Priloge k Direktivi 82/471/EGS in iz določil o slovarju iz točke IV dela A Priloge k Direktivi 96/25/ES. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (EU) št. 242/2010 z dne 19. marca 2010 o oblikovanju kataloga posamičnih krmil (2) je bila sestavljena prva različica kataloga posamičnih krmil. Katalog je sestavljen iz seznama posamičnih krmil, ki so že navedena v delu B Priloge k Direktivi 96/25/ES, stolpcev 2, 3 in 4 Priloge k Direktivi 82/471/EGS in iz določil o slovarju iz točke IV dela A Priloge k Direktivi 96/25/ES.

| (2) | Ustrezni predstavniki iz evropskih sektorjev dejavnosti poslovanja s krmo so, po posvetovanju z drugimi zadevnimi stranmi, v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi in ob upoštevanju zadevnih izkušenj iz mnenj Evropske agencije za varnost hrane ter znanstvenih ali tehnoloških razvojnih dogodkov pripravili spremembe Uredbe (EU) št. 242/2010. Te spremembe se nanašajo na nove vnose in izboljšave obstoječih vnosov. |
| --- | --- |

(2)

Ustrezni predstavniki iz evropskih sektorjev dejavnosti poslovanja s krmo so, po posvetovanju z drugimi zadevnimi stranmi, v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi in ob upoštevanju zadevnih izkušenj iz mnenj Evropske agencije za varnost hrane ter znanstvenih ali tehnoloških razvojnih dogodkov pripravili spremembe Uredbe (EU) št. 242/2010. Te spremembe se nanašajo na nove vnose in izboljšave obstoječih vnosov.

| (3) | Komisija je ocenila predložene spremembe, preverila, ali so bili postopek in pogoji iz člena 26 Uredbe (ES) št. 767/2009 upoštevani in izpolnjeni, in se strinja s spremembami, kot izhajajo iz ocene. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je ocenila predložene spremembe, preverila, ali so bili postopek in pogoji iz člena 26 Uredbe (ES) št. 767/2009 upoštevani in izpolnjeni, in se strinja s spremembami, kot izhajajo iz ocene.

| (4) | Ker je treba v Uredbo (EU) št. 242/2010 vnesti veliko sprememb, je primerno, da se zaradi skladnosti, jasnosti in poenostavitve navedena uredba razveljavi in nadomesti. |
| --- | --- |

(4)

Ker je treba v Uredbo (EU) št. 242/2010 vnesti veliko sprememb, je primerno, da se zaradi skladnosti, jasnosti in poenostavitve navedena uredba razveljavi in nadomesti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sestavi se katalog posamičnih krmil iz člena 24 Uredbe (ES) št. 767/2009, kakor je določen v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Uredba (EU) št. 242/2010 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 229, 1.9.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 77, 24.3.2010, str. 17.

2

---

PRILOGA

KATALOG POSAMIČNIH KRMIL

DEL A

Splošne določbe

| (1) | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo uporabljajo ta katalog prostovoljno. Vendar je ime posamičnega krmila iz dela C dovoljeno uporabljati le za posamično krmilo, ki izpolnjuje zahteve zadevnega vnosa. |
| --- | --- |

(1)

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo uporabljajo ta katalog prostovoljno. Vendar je ime posamičnega krmila iz dela C dovoljeno uporabljati le za posamično krmilo, ki izpolnjuje zahteve zadevnega vnosa.

| (2) | Vsi vnosi na seznamu posamičnih krmil v delu C so skladni z omejitvami uporabe posamičnih krmil v skladu z veljavno zakonodajo Unije. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, ki uporabljajo posamično krmilo iz kataloga, zagotovijo, da to izpolnjuje zahteve člena 4 Uredbe (ES) št. 767/2009. |
| --- | --- |

(2)

Vsi vnosi na seznamu posamičnih krmil v delu C so skladni z omejitvami uporabe posamičnih krmil v skladu z veljavno zakonodajo Unije. Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, ki uporabljajo posamično krmilo iz kataloga, zagotovijo, da to izpolnjuje zahteve člena 4 Uredbe (ES) št. 767/2009.

| (3) | V skladu z dobro prakso iz člena 4 Uredbe (ES) št. 183/2005 posamična krmila ne vsebujejo kemičnih nečistoč zaradi proizvodnega postopka in pomožnih tehnoloških sredstev, razen če je v katalogu določena posebna najvišja vsebnost. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z dobro prakso iz člena 4 Uredbe (ES) št. 183/2005 posamična krmila ne vsebujejo kemičnih nečistoč zaradi proizvodnega postopka in pomožnih tehnoloških sredstev, razen če je v katalogu določena posebna najvišja vsebnost.

| (4) | Botanična čistost posamičnega krmila ne sme biti manjša od 95 %. Vendar botanične nečistoče, kot so ostanki drugih oljnih semen ali oljnih sadežev, nastale v prejšnjem proizvodnem postopku, ne presegajo 0,5 % za vsako vrsto oljnega semena ali oljnega sadeža. Kot odstopanje od teh splošnih pravil se na seznamu posamičnih krmil v delu C določi posebna vsebnost. |
| --- | --- |

(4)

Botanična čistost posamičnega krmila ne sme biti manjša od 95 %. Vendar botanične nečistoče, kot so ostanki drugih oljnih semen ali oljnih sadežev, nastale v prejšnjem proizvodnem postopku, ne presegajo 0,5 % za vsako vrsto oljnega semena ali oljnega sadeža. Kot odstopanje od teh splošnih pravil se na seznamu posamičnih krmil v delu C določi posebna vsebnost.

| (5) | Splošno ime/poimenovanje enega ali več postopkov, kot je navedeno v zadnjem stolpcu glosarja postopkov v delu B, se lahko doda imenu posamičnega krmila, s čimer se nakaže, da so bili za posamično krmilo opravljeni zadevni postopki. |
| --- | --- |

(5)

Splošno ime/poimenovanje enega ali več postopkov, kot je navedeno v zadnjem stolpcu glosarja postopkov v delu B, se lahko doda imenu posamičnega krmila, s čimer se nakaže, da so bili za posamično krmilo opravljeni zadevni postopki.

| (6) | Če se proizvodni postopek za posamično krmilo razlikuje od opisa zadevnega postopka, kot je določeno v glosarju postopkov v delu B, se proizvodni postopek določi v opisu zadevnega posamičnega krmila. |
| --- | --- |

(6)

Če se proizvodni postopek za posamično krmilo razlikuje od opisa zadevnega postopka, kot je določeno v glosarju postopkov v delu B, se proizvodni postopek določi v opisu zadevnega posamičnega krmila.

| (7) | Za več posamičnih krmil se lahko uporabljajo sopomenke. Takšne sopomenke se navedejo v kvadratnih oklepajih v stolpcu „ime“ vnosa za zadevno posamično krmilo na seznamu posamičnih krmil v delu C. |
| --- | --- |

(7)

Za več posamičnih krmil se lahko uporabljajo sopomenke. Takšne sopomenke se navedejo v kvadratnih oklepajih v stolpcu „ime“ vnosa za zadevno posamično krmilo na seznamu posamičnih krmil v delu C.

| (8) | V opisu posamičnih krmil na seznamu posamičnih krmil v delu C se namesto besed „stranski proizvod“ uporabi beseda „proizvod“, da se upoštevajo razmere na trgu in jezik, ki ga nosilci dejavnosti poslovanja s krmo uporabljajo v praksi z namenom poudarjanja tržne vrednosti posamičnih krmil. |
| --- | --- |

(8)

V opisu posamičnih krmil na seznamu posamičnih krmil v delu C se namesto besed „stranski proizvod“ uporabi beseda „proizvod“, da se upoštevajo razmere na trgu in jezik, ki ga nosilci dejavnosti poslovanja s krmo uporabljajo v praksi z namenom poudarjanja tržne vrednosti posamičnih krmil.

| (9) | Botanično ime rastline se navede samo v opisu prvega vnosa na seznamu posamičnih krmil v delu C v zvezi z zadevno rastlino. |
| --- | --- |

(9)

Botanično ime rastline se navede samo v opisu prvega vnosa na seznamu posamičnih krmil v delu C v zvezi z zadevno rastlino.

| (10) | Temeljno načelo za obvezno označevanje analitskih sestavin določenega posamičnega krmila v katalogu je, ali določen proizvod vsebuje visoke koncentracije določene sestavine oziroma ali je proizvodni postopek spremenil prehranske lastnosti proizvoda. |
| --- | --- |

(10)

Temeljno načelo za obvezno označevanje analitskih sestavin določenega posamičnega krmila v katalogu je, ali določen proizvod vsebuje visoke koncentracije določene sestavine oziroma ali je proizvodni postopek spremenil prehranske lastnosti proizvoda.

| (11) | Člen 15(g) Uredbe (ES) št. 767/2009 v povezavi s točko 6 Priloge I k navedeni uredbi določa zahteve za označevanje v zvezi z vsebnostjo vlage. Člen 16(1)(b) navedene uredbe v povezavi s Prilogo V določa zahteve za označevanje v zvezi z drugimi analitskimi sestavinami. Poleg tega točka 5 Priloge I k Uredbi (ES) št. 767/2009 zahteva navedbo vsebnosti pepela, netopnega v klorovodikovi kislini, če presega 2,2 % na splošno, ali za določeno posamično krmilo, če presega vsebnost, določeno v zadevnem razdelku Priloge V k navedeni uredbi. Vendar nekateri vnosi na seznamu posamičnih krmil v delu C odstopajo od navedenih pravil:






  (a) | obvezne navedbe v zvezi z analitskimi sestavinami na seznamu posamičnih krmil v delu C nadomeščajo obvezne navedbe, določene v zadevnem razdelku Priloge V k Uredbi (ES) št. 767/2009; |
| --- | --- | --- |

(11)

Člen 15(g) Uredbe (ES) št. 767/2009 v povezavi s točko 6 Priloge I k navedeni uredbi določa zahteve za označevanje v zvezi z vsebnostjo vlage. Člen 16(1)(b) navedene uredbe v povezavi s Prilogo V določa zahteve za označevanje v zvezi z drugimi analitskimi sestavinami. Poleg tega točka 5 Priloge I k Uredbi (ES) št. 767/2009 zahteva navedbo vsebnosti pepela, netopnega v klorovodikovi kislini, če presega 2,2 % na splošno, ali za določeno posamično krmilo, če presega vsebnost, določeno v zadevnem razdelku Priloge V k navedeni uredbi. Vendar nekateri vnosi na seznamu posamičnih krmil v delu C odstopajo od navedenih pravil:

(a)

obvezne navedbe v zvezi z analitskimi sestavinami na seznamu posamičnih krmil v delu C nadomeščajo obvezne navedbe, določene v zadevnem razdelku Priloge V k Uredbi (ES) št. 767/2009;

| (b) | če je stolpec za obvezne navedbe na seznamu posamičnih krmil v delu C prazen v zvezi z analitskimi sestavinami, ki jih je sicer treba navesti v skladu z zadevnim razdelkom Priloge V k Uredbi (ES) št. 767/2009, navedenih sestavin ni treba označiti. Vendar se za pepel, netopen v klorovodikovi kislini, kjer na seznamu posamičnih krmil v delu C ni določena nobena vsebnost, navede vsebnost, če presega 2,2 %; |
| --- | --- |

(b)

če je stolpec za obvezne navedbe na seznamu posamičnih krmil v delu C prazen v zvezi z analitskimi sestavinami, ki jih je sicer treba navesti v skladu z zadevnim razdelkom Priloge V k Uredbi (ES) št. 767/2009, navedenih sestavin ni treba označiti. Vendar se za pepel, netopen v klorovodikovi kislini, kjer na seznamu posamičnih krmil v delu C ni določena nobena vsebnost, navede vsebnost, če presega 2,2 %;

| (c) | kadar se v stolpcu „obvezne navedbe“ na seznamu posamičnih krmil v delu C navede ena ali več posebnih vsebnosti vlage, veljajo navedene vsebnosti namesto vsebnosti iz točke 6 Priloge I k Uredbi (ES) št. 767/2009. Vendar če je vsebnost vlage nižja od 14 %, navedba ni obvezna. Kadar v navedenem stolpcu ni določena nobena posebna vsebnost vlage, velja točka 6 Priloge I k Uredbi (ES) št. 767/2009. |
| --- | --- |

(c)

kadar se v stolpcu „obvezne navedbe“ na seznamu posamičnih krmil v delu C navede ena ali več posebnih vsebnosti vlage, veljajo navedene vsebnosti namesto vsebnosti iz točke 6 Priloge I k Uredbi (ES) št. 767/2009. Vendar če je vsebnost vlage nižja od 14 %, navedba ni obvezna. Kadar v navedenem stolpcu ni določena nobena posebna vsebnost vlage, velja točka 6 Priloge I k Uredbi (ES) št. 767/2009.

| (12) | „Tehnična čistost“ pomeni, da je snov proizvedena v nadzorovanem kemičnem ali fizičnem postopku, ki izpolnjuje vse zadevne zahteve v skladu z zakonodajo Unije o krmi. |
| --- | --- |

(12)

„Tehnična čistost“ pomeni, da je snov proizvedena v nadzorovanem kemičnem ali fizičnem postopku, ki izpolnjuje vse zadevne zahteve v skladu z zakonodajo Unije o krmi.

| (13) | Nosilec dejavnosti poslovanja s krmo, ki trdi, da ima posamično krmilo več lastnosti, kot jih je navedenih v stolpcu „opis“ na seznamu posamičnih krmil v delu C, mora izpolnjevati zahteve člena 13 Uredbe (ES) št. 767/2009. Poleg tega lahko posamično krmilo ustreza posebnemu prehranskemu namenu v skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (ES) št. 767/2009. |
| --- | --- |

(13)

Nosilec dejavnosti poslovanja s krmo, ki trdi, da ima posamično krmilo več lastnosti, kot jih je navedenih v stolpcu „opis“ na seznamu posamičnih krmil v delu C, mora izpolnjevati zahteve člena 13 Uredbe (ES) št. 767/2009. Poleg tega lahko posamično krmilo ustreza posebnemu prehranskemu namenu v skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (ES) št. 767/2009.

DEL B

Glosar postopkov

| | Postopek | Opredelitev | Splošno ime/poimenovanje |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | zračno frakcioniranje | Ločevanje delcev z zračnim tokom. | zračno frakcionirano |
| 2 | aspiracija | Postopek odstranjevanja prahu, drobnih delcev in drugih delov s suspendiranimi žitnimi ostanki iz tovora žit med prevozom z zračnim tokom. | aspirirano |
| 3 | blanširanje | Postopek toplotne obdelave organske snovi s kuhanjem v vreli vodi ali pari, da se denaturirajo naravni encimi, zmehča tkivo in odstranijo surove arome, čemur sledi potopitev v hladno vodo, da se ustavi proces kuhanja. | blanširano |
| 4 | beljenje | Odstranjevanje naravnih barvil. | beljeno |
| 5 | hlajenje | Zniževanje temperature pod temperaturo okolja, vendar še vedno nad zmrziščem, da se ohrani konzerviranje. | ohlajeno |
| 6 | sekljanje | Manjšanje velikosti delcev z uporabo enega ali več rezil. | sesekljano |
| 7 | čiščenje | Odstranjevanje predmetov (kontaminantov, npr. kamnov) ali vegetativnih delov rastline, npr. ločenih delcev slame, luščin ali plevela. | očiščeno/sortirano |
| 8 | koncentriranje (1) | Povečanje vsebnosti nekaterih snovi z odstranjevanjem vode in/ali drugih snovi. | koncentrat |
| 9 | kondenziranje | Prehajanje snovi iz plinskega v tekoče stanje. | kondenzirano |
| 10 | kuhanje | Uporaba toplote, da se spremenijo fizikalne in kemične lastnosti posamičnih krmil. | kuhano |
| 11 | drobljenje | Zmanjševanje velikosti delcev z uporabo drobilca. | drobljeno, drobec |
| 12 | kristalizacija | Čiščenje z oblikovanjem trdnih kristalov iz tekoče raztopine. Nečistoče v tekočini običajno ne ostanejo v mrežasti strukturi kristala. | kristalizirano |
| 13 | luščenje (2) | Popolna ali delna odstranitev zunanjih plasti zrn, semen, sadežev, oreškov itd. | oluščeno, delno oluščeno |
| 14 | lupljenje/ličkanje | Odstranjevanje zunanjih ovojev fižola, zrn in semen, običajno s fizikalnimi sredstvi. | olupljeno ali ličkano |
| 15 | depektinizacija | Ekstrakcija pektinov iz posamičnih krmil. | depektinizirano |
| 16 | izsuševanje | Postopek ekstrakcije vlage. | izsušeno |
| 17 | odstranjevanje sluzi | Postopek za odstranjevanje plasti sluzi na površini. | brez sluzi |
| 18 | odstranjevanje sladkorja | Popolna ali delna odstranitev mono- in disaharidov iz melas in drugih surovin, ki vsebujejo sladkor, s kemičnimi ali fizikalnimi sredstvi. | brez sladkorja, z manj sladkorja |
| 19 | razstrupljanje | Postopek, s katerim se strupeni kontaminanti uničijo ali se zmanjša njihova koncentracija. | razstrupljeno |
| 20 | destilacija | Frakcioniranje tekočin z vrenjem in zbiranjem kondenzirane pare v ločen zbiralnik. | destilirano |
| 21 | sušenje | Zmanjšanje vsebnosti vlage po umetnem ali naravnem postopku. | sušeno (naravno ali umetno) |
| 22 | siliranje | Shranjevanje posamičnih krmil v silosu, po možnosti z dodajanjem sredstev za konzerviranje ali z uporabo anaerobnih pogojev, po možnosti s silirnimi dodatki. | silirano |
| 23 | izparevanje | Zmanjševanje vsebnosti vode. | izparelo |
| 24 | ekspanzija | Toplotni postopek, med katerim notranja vsebnost vode proizvoda, nenadoma zavrela, povzroči razpad proizvoda. | ekspandirano |
| 25 | stiskanje | Odstranjevanje olja/maščobe s stiskanjem. | stiskanec/pogača in olje/maščoba |
| 26 | ekstrakcija | Odstranitev maščobe ali olja z organskim topilom iz nekaterih posamičnih krmil ali sladkorja ali drugih vodotopnih sestavin z vodnim topilom. | izvleček/zdrob in maščoba/olje, melase/pulpa in sladkor ali druge vodotopne sestavine |
| 27 | ekstrudiranje | Toplotni postopek, med katerim notranja vsebnost vode proizvoda, nenadoma zavrela, povzroči razpad proizvoda, kombiniran s posebnim oblikovanjem s stiskanjem skozi odprtino. | ekstrudirano |
| 28 | fermentacija | Postopek, s katerim se mikroorganizmi, kot so bakterije, glive ali kvasovke, proizvedejo ali uporabijo na krmilih za pospeševanje spremembe v njihovi kemični sestavi/lastnostih. | fermentirano |
| 29 | filtriranje | Ločevanje mešanice tekočine in trdnih delcev z vlivanjem tekočine skozi porozen medij ali membrano. | filtrirano |
| 30 | kosmičenje | Valjanje toplotno obdelane vlažne snovi. | kosmiči |
| 31 | mletje | Zmanjšanje velikosti delcev suhih žit in pospeševanje ločevanja na sestavne dele (predvsem moko, otrobe in krmno moko). | moka, otrobi, krmna moka (3), krma |
| 32 | frakcioniranje | Ločevanje delov posamičnih krmil s presejanjem in/ali obdelavo z zračnim tokom, ki odnese lahke dele lupine. | frakcionirano |
| 33 | drobljenje | Postopek drobljenja posamičnih krmil na drobne koščke. | drobljeno |
| 34 | cvrtje | Postopek priprave posamičnih krmil v olju ali maščobi. | ocvrto |
| 35 | želiranje | Postopek oblikovanja želeja, trdne, želatini podobne snovi, ki je lahko mehka in krhka do trda in čvrsta, običajno z uporabo sredstev za želiranje. | želirano |
| 36 | granulacija | Obdelava posamičnih krmil, da se pridobita posebna velikost delcev in enakomernost. | granulirano |
| 37 | mletje | Zmanjševanje velikosti delcev trdnih posamičnih krmil s suhim ali mokrim postopkom. | zmleto |
| 38 | segrevanje | Toplotne obdelave pod posebnimi pogoji. | toplotno obdelano |
| 39 | hidrogeniranje | Pretvorba, z uporabo katalizatorja, nenasičenih maščobnih kislin v nasičene (olj in maščob) ali proste maščobne kisline ali reduciranje sladkorjev v podobne poliole. | hidrogenirano, delno hidrogenirano |
| 40 | hidroliza | Zmanjšanje molekularne velikosti z ustrezno obdelavo z vodo in encimi ali kislimi oziroma bazičnimi reagenti. | hidrolizirano |
| 41 | utekočinjenje | Prehajanje iz trdnega ali plinskega stanja v tekoče stanje. | utekočinjeno |
| 42 | maceracija | Zmanjševanje velikosti posamičnih krmil z uporabo mehanskih sredstev, pogosto v prisotnosti vode ali drugih tekočin. | macerirano |
| 43 | slajenje | Pri žitu se omogoči začetek kalitve, da se aktivirajo naravni encimi, ki škrob razčlenijo v fermentirajoče ogljikove hidrate in beljakovine v aminokisline in peptide. | oslajeno |
| 44 | taljenje | Prehajanje iz trdnega v tekoče stanje z uporabo toplote. | staljeno |
| 45 | mikronizacija | Postopek zmanjševanja povprečnega premera delcev trdne snovi na velikost mikrometra. | mikronizirano |
| 46 | predkuhavanje | Postopek delnega kuhanja s kratkim časom vretja | predkuhano |
| 47 | pasterizacija | Segrevanje do kritične temperature točno določen čas, da se odstranijo škodljivi mikroorganizmi, čemur sledi hitro ohlajanje. | pasterizirano |
| 48 | lupljenje | Odstranjevanje kože/lupine s sadja in zelenjave. | olupljeno |
| 49 | peletiranje | Oblikovanje s stiskanjem skozi matrico. | peleti, peletirano |
| 50 | poliranje | Poliranje olupljenega zrnja, npr. riža, z vrtenjem v bobnih, zaradi česar postane zrnje svetlo in svetleče. | polirano |
| 51 | gelatinizacija | Spreminjanje škrobnih zrnc, da se jim v hladni vodi opazno izboljšajo zmožnosti nabrekanja. | gelatinizirano (4), ekspandirano |
| 52 | stiskanje (5) | Fizično odstranjevanje tekočin, kot so maščobe, olje, voda ali sok, iz trdnih snovi. | stiskanec/pogača (pri snoveh, ki vsebujejo olje)
  pulpa, mezga (pri sadju itd.)
  stisnjena pulpa (pri sladkorni pesi) |
| 53 | rafiniranje | Popolna ali delna odstranitev nečistoč ali neželenih sestavin s kemično/fizikalno obdelavo. | rafinirano, delno rafinirano |
| 54 | praženje | Segrevanje posamičnih krmil v suhem stanju, da se izboljša prebavljivost, izboljša barva in/ali zmanjšajo naravni antinutritivni dejavniki. | praženo |
| 55 | valjanje | Zmanjšanje velikosti delcev s stiskanjem posamičnih krmil, npr. zrn, med dvema valjema. | valjano |
| 56 | zaščita v vampu | Postopek, ki bodisi s fizično obdelavo z uporabo toplote, pritiska, pare ali kombinacije teh pogojev in/ali z uporabo pomožnih tehnoloških sredstev zaščiti hranilne snovi pred razgradnjo v vampu. | zaščiteno v vampu |
| 57 | presejanje | Ločevanje različno velikih delcev s prehajanjem posamičnih krmil skozi sita med stresanjem ali vlivanjem. | presejano |
| 58 | posnemanje | Ločevanje zgornjega plavajočega sloja tekočine z mehanskimi sredstvi, npr. mlečne maščobe. | posneto |
| 59 | rezanje na rezine | Rezanje posamičnih krmil na rezine. | narezano |
| 60 | namakanje | Vlaženje in mehčanje posamičnih krmil, običajno semen, da se skrajša čas kuhanja, olajša odstranjevanje lupine semen, pospeši vsrkavanje vode za aktiviranje postopka kalitve ali zmanjša koncentracija naravnih antinutritivnih dejavnikov. | namočeno |
| 61 | sušenje z vprševanjem | Zmanjševanje vsebnosti vlage z vprševanjem oziroma zameglevanjem posamičnega krmila, za povečanje razmerja med površino in težo, ob upihovanju vročega zraka. | sušeno z vprševanjem |
| 62 | parna termična obdelava | Postopek segrevanja in kuhanja s paro pod pritiskom, za povečanje prebavljivosti. | parjeno |
| 63 | praženje | Segrevanje s suho toploto, običajno pri semenih oljnic, npr. za zmanjšanje ali odstranitev naravnih antinutritivnih dejavnikov. | praženo |
| 64 | ultrafiltracija | Filtracija tekočin skozi membrano, ki prepušča samo majhne molekule. | ultrafiltriran |

Postopek

Opredelitev

Splošno ime/poimenovanje

1

zračno frakcioniranje

Ločevanje delcev z zračnim tokom.

zračno frakcionirano

2

aspiracija

Postopek odstranjevanja prahu, drobnih delcev in drugih delov s suspendiranimi žitnimi ostanki iz tovora žit med prevozom z zračnim tokom.

aspirirano

3

blanširanje

Postopek toplotne obdelave organske snovi s kuhanjem v vreli vodi ali pari, da se denaturirajo naravni encimi, zmehča tkivo in odstranijo surove arome, čemur sledi potopitev v hladno vodo, da se ustavi proces kuhanja.

blanširano

4

beljenje

Odstranjevanje naravnih barvil.

beljeno

5

hlajenje

Zniževanje temperature pod temperaturo okolja, vendar še vedno nad zmrziščem, da se ohrani konzerviranje.

ohlajeno

6

sekljanje

Manjšanje velikosti delcev z uporabo enega ali več rezil.

sesekljano

7

čiščenje

Odstranjevanje predmetov (kontaminantov, npr. kamnov) ali vegetativnih delov rastline, npr. ločenih delcev slame, luščin ali plevela.

očiščeno/sortirano

8

koncentriranje (1)

Povečanje vsebnosti nekaterih snovi z odstranjevanjem vode in/ali drugih snovi.

koncentrat

9

kondenziranje

Prehajanje snovi iz plinskega v tekoče stanje.

kondenzirano

10

kuhanje

Uporaba toplote, da se spremenijo fizikalne in kemične lastnosti posamičnih krmil.

kuhano

11

drobljenje

Zmanjševanje velikosti delcev z uporabo drobilca.

drobljeno, drobec

12

kristalizacija

Čiščenje z oblikovanjem trdnih kristalov iz tekoče raztopine. Nečistoče v tekočini običajno ne ostanejo v mrežasti strukturi kristala.

kristalizirano

13

luščenje (2)

Popolna ali delna odstranitev zunanjih plasti zrn, semen, sadežev, oreškov itd.

oluščeno, delno oluščeno

14

lupljenje/ličkanje

Odstranjevanje zunanjih ovojev fižola, zrn in semen, običajno s fizikalnimi sredstvi.

olupljeno ali ličkano

15

depektinizacija

Ekstrakcija pektinov iz posamičnih krmil.

depektinizirano

16

izsuševanje

Postopek ekstrakcije vlage.

izsušeno

17

odstranjevanje sluzi

Postopek za odstranjevanje plasti sluzi na površini.

brez sluzi

18

odstranjevanje sladkorja

Popolna ali delna odstranitev mono- in disaharidov iz melas in drugih surovin, ki vsebujejo sladkor, s kemičnimi ali fizikalnimi sredstvi.

brez sladkorja, z manj sladkorja

19

razstrupljanje

Postopek, s katerim se strupeni kontaminanti uničijo ali se zmanjša njihova koncentracija.

razstrupljeno

20

destilacija

Frakcioniranje tekočin z vrenjem in zbiranjem kondenzirane pare v ločen zbiralnik.

destilirano

21

sušenje

Zmanjšanje vsebnosti vlage po umetnem ali naravnem postopku.

sušeno (naravno ali umetno)

22

siliranje

Shranjevanje posamičnih krmil v silosu, po možnosti z dodajanjem sredstev za konzerviranje ali z uporabo anaerobnih pogojev, po možnosti s silirnimi dodatki.

silirano

23

izparevanje

Zmanjševanje vsebnosti vode.

izparelo

24

ekspanzija

Toplotni postopek, med katerim notranja vsebnost vode proizvoda, nenadoma zavrela, povzroči razpad proizvoda.

ekspandirano

25

stiskanje

Odstranjevanje olja/maščobe s stiskanjem.

stiskanec/pogača in olje/maščoba

26

ekstrakcija

Odstranitev maščobe ali olja z organskim topilom iz nekaterih posamičnih krmil ali sladkorja ali drugih vodotopnih sestavin z vodnim topilom.

izvleček/zdrob in maščoba/olje, melase/pulpa in sladkor ali druge vodotopne sestavine

27

ekstrudiranje

Toplotni postopek, med katerim notranja vsebnost vode proizvoda, nenadoma zavrela, povzroči razpad proizvoda, kombiniran s posebnim oblikovanjem s stiskanjem skozi odprtino.

ekstrudirano

28

fermentacija

Postopek, s katerim se mikroorganizmi, kot so bakterije, glive ali kvasovke, proizvedejo ali uporabijo na krmilih za pospeševanje spremembe v njihovi kemični sestavi/lastnostih.

fermentirano

29

filtriranje

Ločevanje mešanice tekočine in trdnih delcev z vlivanjem tekočine skozi porozen medij ali membrano.

filtrirano

30

kosmičenje

Valjanje toplotno obdelane vlažne snovi.

kosmiči

31

mletje

Zmanjšanje velikosti delcev suhih žit in pospeševanje ločevanja na sestavne dele (predvsem moko, otrobe in krmno moko).

moka, otrobi, krmna moka (3), krma

32

frakcioniranje

Ločevanje delov posamičnih krmil s presejanjem in/ali obdelavo z zračnim tokom, ki odnese lahke dele lupine.

frakcionirano

33

drobljenje

Postopek drobljenja posamičnih krmil na drobne koščke.

drobljeno

34

cvrtje

Postopek priprave posamičnih krmil v olju ali maščobi.

ocvrto

35

želiranje

Postopek oblikovanja želeja, trdne, želatini podobne snovi, ki je lahko mehka in krhka do trda in čvrsta, običajno z uporabo sredstev za želiranje.

želirano

36

granulacija

Obdelava posamičnih krmil, da se pridobita posebna velikost delcev in enakomernost.

granulirano

37

mletje

Zmanjševanje velikosti delcev trdnih posamičnih krmil s suhim ali mokrim postopkom.

zmleto

38

segrevanje

Toplotne obdelave pod posebnimi pogoji.

toplotno obdelano

39

hidrogeniranje

Pretvorba, z uporabo katalizatorja, nenasičenih maščobnih kislin v nasičene (olj in maščob) ali proste maščobne kisline ali reduciranje sladkorjev v podobne poliole.

hidrogenirano, delno hidrogenirano

40

hidroliza

Zmanjšanje molekularne velikosti z ustrezno obdelavo z vodo in encimi ali kislimi oziroma bazičnimi reagenti.

hidrolizirano

41

utekočinjenje

Prehajanje iz trdnega ali plinskega stanja v tekoče stanje.

utekočinjeno

42

maceracija

Zmanjševanje velikosti posamičnih krmil z uporabo mehanskih sredstev, pogosto v prisotnosti vode ali drugih tekočin.

macerirano

43

slajenje

Pri žitu se omogoči začetek kalitve, da se aktivirajo naravni encimi, ki škrob razčlenijo v fermentirajoče ogljikove hidrate in beljakovine v aminokisline in peptide.

oslajeno

44

taljenje

Prehajanje iz trdnega v tekoče stanje z uporabo toplote.

staljeno

45

mikronizacija

Postopek zmanjševanja povprečnega premera delcev trdne snovi na velikost mikrometra.

mikronizirano

46

predkuhavanje

Postopek delnega kuhanja s kratkim časom vretja

predkuhano

47

pasterizacija

Segrevanje do kritične temperature točno določen čas, da se odstranijo škodljivi mikroorganizmi, čemur sledi hitro ohlajanje.

pasterizirano

48

lupljenje

Odstranjevanje kože/lupine s sadja in zelenjave.

olupljeno

49

peletiranje

Oblikovanje s stiskanjem skozi matrico.

peleti, peletirano

50

poliranje

Poliranje olupljenega zrnja, npr. riža, z vrtenjem v bobnih, zaradi česar postane zrnje svetlo in svetleče.

polirano

51

gelatinizacija

Spreminjanje škrobnih zrnc, da se jim v hladni vodi opazno izboljšajo zmožnosti nabrekanja.

gelatinizirano (4), ekspandirano

52

stiskanje (5)

Fizično odstranjevanje tekočin, kot so maščobe, olje, voda ali sok, iz trdnih snovi.

stiskanec/pogača (pri snoveh, ki vsebujejo olje)

pulpa, mezga (pri sadju itd.)

stisnjena pulpa (pri sladkorni pesi)

53

rafiniranje

Popolna ali delna odstranitev nečistoč ali neželenih sestavin s kemično/fizikalno obdelavo.

rafinirano, delno rafinirano

54

praženje

Segrevanje posamičnih krmil v suhem stanju, da se izboljša prebavljivost, izboljša barva in/ali zmanjšajo naravni antinutritivni dejavniki.

praženo

55

valjanje

Zmanjšanje velikosti delcev s stiskanjem posamičnih krmil, npr. zrn, med dvema valjema.

valjano

56

zaščita v vampu

Postopek, ki bodisi s fizično obdelavo z uporabo toplote, pritiska, pare ali kombinacije teh pogojev in/ali z uporabo pomožnih tehnoloških sredstev zaščiti hranilne snovi pred razgradnjo v vampu.

zaščiteno v vampu

57

presejanje

Ločevanje različno velikih delcev s prehajanjem posamičnih krmil skozi sita med stresanjem ali vlivanjem.

presejano

58

posnemanje

Ločevanje zgornjega plavajočega sloja tekočine z mehanskimi sredstvi, npr. mlečne maščobe.

posneto

59

rezanje na rezine

Rezanje posamičnih krmil na rezine.

narezano

60

namakanje

Vlaženje in mehčanje posamičnih krmil, običajno semen, da se skrajša čas kuhanja, olajša odstranjevanje lupine semen, pospeši vsrkavanje vode za aktiviranje postopka kalitve ali zmanjša koncentracija naravnih antinutritivnih dejavnikov.

namočeno

61

sušenje z vprševanjem

Zmanjševanje vsebnosti vlage z vprševanjem oziroma zameglevanjem posamičnega krmila, za povečanje razmerja med površino in težo, ob upihovanju vročega zraka.

sušeno z vprševanjem

62

parna termična obdelava

Postopek segrevanja in kuhanja s paro pod pritiskom, za povečanje prebavljivosti.

parjeno

63

praženje

Segrevanje s suho toploto, običajno pri semenih oljnic, npr. za zmanjšanje ali odstranitev naravnih antinutritivnih dejavnikov.

praženo

64

ultrafiltracija

Filtracija tekočin skozi membrano, ki prepušča samo majhne molekule.

ultrafiltriran

DEL C

Seznam posamičnih krmil

1.   Žitna zrna in iz njih pridobljeni proizvodi

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.1 | ječmen | Zrnje vrste Hordeum vulgare L. Lahko je zaščiteno v vampu. | način zaščite v vampu, če je primerno |
| 1.1.2 | ječmen, ekspandiran | Proizvod, pridobljen iz zmletega ali drobljenega ječmena z obdelavo v vlažnih, toplih pogojih in pod pritiskom | škrob |
| 1.1.3 | ječmen, pražen | Proizvod postopka praženja ječmena, ki je delno pražen z malo barve. | škrob, če > 10 %
  surove beljakovine, če > 15 % |
| 1.1.4 | ječmenovi kosmiči | Proizvod, pridobljen s parjenjem in valjanjem oluščenega ječmena. Vsebuje lahko majhen delež ječmenovih lusk. Lahko so zaščitena v vampu. | škrob
  način zaščite v vampu, če je primerno |
| 1.1.5 | ječmenove vlaknine | Proizvod pridobivanja ječmenovega škroba. Sestoji iz delcev endosperma in predvsem iz vlaknin. | surove vlaknine
  surove beljakovine, če > 10 % |
| 1.1.6 | ječmenove luščine | Proizvod pridobivanja etanola-škroba po suhem mletju, presejanju in lupljenju ječmenovih zrn. | surove vlaknine
  surove beljakovine, če > 10 % |
| 1.1.7 | ječmenova krmna moka | Proizvod, pridobljen pri mletju presejanega, oluščenega ječmena v ješprenjček, zdrob ali moko. Vsebuje predvsem dele endosperma, z drobnimi delci zunanjih ovojev in nekaj odpadnega zrnja. | surove vlaknine
  škrob |
| 1.1.8 | ječmenove beljakovine | Proizvod iz ječmena, pridobljen po ločevanju škroba in otrobov. Sestoji predvsem iz beljakovin. | surove beljakovine
  škrob |
| 1.1.9 | krma iz ječmenovih beljakovin | Proizvod iz ječmena, pridobljen po ločevanju škroba. Sestoji predvsem iz beljakovin in delcev endosperma. Lahko je posušen. | vlaga, če < 45 % ali > 60 %
  če je vlaga < 45 %:






  — | surove beljakovine |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

1.1.1

ječmen

Zrnje vrste Hordeum vulgare L. Lahko je zaščiteno v vampu.

način zaščite v vampu, če je primerno

1.1.2

ječmen, ekspandiran

Proizvod, pridobljen iz zmletega ali drobljenega ječmena z obdelavo v vlažnih, toplih pogojih in pod pritiskom

škrob

1.1.3

ječmen, pražen

Proizvod postopka praženja ječmena, ki je delno pražen z malo barve.

škrob, če > 10 %

surove beljakovine, če > 15 %

1.1.4

ječmenovi kosmiči

Proizvod, pridobljen s parjenjem in valjanjem oluščenega ječmena. Vsebuje lahko majhen delež ječmenovih lusk. Lahko so zaščitena v vampu.

škrob

način zaščite v vampu, če je primerno

1.1.5

ječmenove vlaknine

Proizvod pridobivanja ječmenovega škroba. Sestoji iz delcev endosperma in predvsem iz vlaknin.

surove vlaknine

surove beljakovine, če > 10 %

1.1.6

ječmenove luščine

Proizvod pridobivanja etanola-škroba po suhem mletju, presejanju in lupljenju ječmenovih zrn.

surove vlaknine

surove beljakovine, če > 10 %

1.1.7

ječmenova krmna moka

Proizvod, pridobljen pri mletju presejanega, oluščenega ječmena v ješprenjček, zdrob ali moko. Vsebuje predvsem dele endosperma, z drobnimi delci zunanjih ovojev in nekaj odpadnega zrnja.

surove vlaknine

škrob

1.1.8

ječmenove beljakovine

Proizvod iz ječmena, pridobljen po ločevanju škroba in otrobov. Sestoji predvsem iz beljakovin.

surove beljakovine

škrob

1.1.9

krma iz ječmenovih beljakovin

Proizvod iz ječmena, pridobljen po ločevanju škroba. Sestoji predvsem iz beljakovin in delcev endosperma. Lahko je posušen.

vlaga, če < 45 % ali > 60 %

če je vlaga < 45 %:

—

surove beljakovine

| — | škrob |
| --- | --- |

—

škrob

1.1.10

ječmenov sok

Proizvod iz ječmena, pridobljen po mokri ekstrakciji beljakovin in škroba.

surove beljakovine

1.1.11

ječmenovi otrobi

Proizvod pridobivanja moke, pridobljen iz presejanih zrn oluščenega ječmena. Vsebuje predvsem dele zunanjih ovojev in delce zrnja, iz katerega je bila odstranjena večina endosperma.

surove vlaknine

1.1.12

tekoči ječmenov škrob

Sekundarna frakcija škroba iz pridobivanja škroba iz ječmena.

če je vlaga < 50 %:

| — | škrob |
| --- | --- |

—

škrob

1.1.13

ostanki pivovarskega ječmena na situ

Proizvod čiščenja pivovarskega ječmena, sestavljen iz majhnih zrn pivovarskega ječmena in delcev zdrobljenih zrn pivovarskega ječmena, ločenih pred postopkom slajenja.

surove vlaknine

surovi pepel, če >2,2 %

1.1.14

pivovarski ječmen in ostanki slada

Žitni ostanki, aspirirani iz postopkov prenosa zrn.

surove vlaknine

1.1.15

luščine pivovarskega ječmena

Proizvod čiščenja pivovarskega ječmena, sestavljen iz delcev lupine in ostankov.

surove vlaknine

1.1.16

ječmenove droži v trdnem stanju, mokre

Proizvod pridobivanja etanola iz ječmena. Vsebuje trdne delce iz destilacije.

vlaga, če < 65 % ali > 88 %

če je vlaga < 65 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

1.1.17

topni ostanki ječmenove drozge, mokri

Proizvod pridobivanja etanola iz ječmena. Vsebuje topne delce iz destilacije.

vlaga, če < 45 % ali > 70 %

če je vlaga < 45 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

1.1.18

slad (6)

Proizvod iz kaljenih žit, sušen, mlet in/ali ekstrahiran.

1.1.19

koreninice slada (6)

Proizvod kalitve pivovarskega žita in čiščenja slada, sestavljen iz koreninic, žitnih ostankov, luščin in manjših zdrobljenih zrn pivovarskega žita. Lahko je mlet.

1.2.1

koruza (7)

zrnje vrste Zea mays L. ssp. mays. Lahko so zaščitena v vampu.

način zaščite v vampu, če je primerno

1.2.2

koruzni kosmiči

Proizvod, pridobljen s parjenjem in valjanjem oluščene koruze. Vsebuje lahko majhen delež koruznih lusk.

škrob

1.2.3

koruzna krmna moka

Proizvod, pridobljen z mletjem koruze v koruzno moko ali zdrob. Vsebuje predvsem dele zunanjih ovojev in delce zrnja, iz katerega je bilo odstranjenega manj endosperma kot iz koruznih otrobov.

surove vlaknine

škrob

1.2.4

koruzni otrobi

Proizvod, pridobljen z mletjem koruze v koruzno moko ali zdrob. Vsebuje predvsem zunanje ovoje ter delce koruznih kalčkov in endosperma.

surove vlaknine

1.2.5

koruzni storži

Bistveni del koruznega klasa. Obsega stržen, zrna in ličje.

surove vlaknine

škrob

1.2.6

ostanki koruze na situ

Delci koruze, ki ostanejo po postopku presejanja.

1.2.7

koruzna vlakna

Proizvod, pridobljen pri proizvodnji koruznega škroba. Sestojijo predvsem iz vlaknin.

vlaga, če < 50 % ali > 70 %

če je vlaga < 50 %:

| — | surove vlaknine |
| --- | --- |

—

surove vlaknine

1.2.8

koruzni gluten

Proizvod, pridobljen pri proizvodnji koruznega škroba. Vsebuje predvsem gluten, pridobljen z ločevanjem škroba.

surove beljakovine

vlaga, če < 70 % ali > 90 %

1.2.9

koruzni krmni gluten

Proizvod, pridobljen pri proizvodnji koruznega škroba. Sestavljen je iz otrobov in topnih ostankov koruze. Proizvod lahko vsebuje tudi drobljeno koruzo in ostanke ekstrakcije olja iz koruznih kalčkov. Lahko se dodajo drugi proizvodi iz škroba in iz rafiniranja ali fermentacije proizvodov iz škroba. Lahko je sušen.

vlaga, če < 40 % ali > 65 %

če je vlaga < 40 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

| — | surove vlaknine |
| --- | --- |

—

surove vlaknine

| — | škrob |
| --- | --- |

—

škrob

| — | surove maščobe |
| --- | --- |

—

surove maščobe

1.2.10

koruzni kalčki

Proizvod, pridobljen z mletjem koruze v zdrob ali koruzno moko ali iz koruznega škroba. Sestavljen je predvsem iz koruznih kalčkov, zunanjega ovoja in delcev endosperma.

vlaga, če < 40 % ali > 60 %

če je vlaga < 40 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

| — | surove maščobe |
| --- | --- |

—

surove maščobe

1.2.11

pogača iz koruznih kalčkov

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem koruznih kalčkov, ki se jih še vedno držijo delčki endosperma in ovojev.

surove beljakovine

surove maščobe

1.2.12

zdrob koruznih kalčkov

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo koruznih kalčkov.

surove beljakovine

1.2.13

surovo olje iz koruznih kalčkov

Proizvod iz koruznih kalčkov.

surove maščobe

1.2.14

koruza, ekspandirana

Proizvod, pridobljen iz zmlete ali drobljene koruze z obdelavo v vlažnih, toplih pogojih in pod pritiskom

škrob

1.2.15

tekočina namočenega zrnja koruze

Koncentrirani tekoči del iz postopka namakanja koruze.

vlaga, če < 45 % ali > 65 %

če je vlaga < 45 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

1.2.16

silaža sladke koruze

Stranski proizvod predelave sladke koruze, sestavljen iz storža, lusk, stržena jedrc, rezan in izsušen ali stisnjen. Pridobljen z rezanjem storžev sladke koruze, lusk in ličja, s prisotnostjo jedrc sladke koruze.

surove vlaknine

1.3.1

proso

Zrnje vrste Panicum miliaceum L.

1.4.1

oves

Zrnje vrste Avena sativa L. in druge gojene vrste ovsa.

način zaščite v vampu, če je primerno

1.4.2

olupljen oves

Olupljena ovsena zrna. Lahko je obdelan s paro.

1.4.3

ovseni kosmiči

Proizvod, pridobljen s parjenjem in valjanjem oluščenega ovsa. Vsebuje lahko majhen delež ovsenih lusk.

škrob

1.4.4

ovsena krmna moka

Proizvod, pridobljen z mletjem presejanega, oluščenega ovsa v ovseni zdrob in moko. Vsebuje predvsem ovsene otrobe in endosperm.

surove vlaknine

škrob

1.4.5

ovseni otrobi

Proizvod pridobivanja moke, pridobljen iz presejanih zrn oluščenega ovsa. Vsebuje predvsem dele zunanjih ovojev in delce zrnja, iz katerega je bila odstranjena večina endosperma.

surove vlaknine

1.4.6

ovsene luščine

Proizvod, pridobljen z luščenjem ovsenih zrn.

surove vlaknine

1.4.7

oves, ekspandiran

Proizvod, pridobljen iz zmletega ali drobljenega ovsa z obdelavo v vlažnih, toplih pogojih in pod pritiskom

škrob

1.4.8

ovseni zdrob

Očiščen oves z odstranjeno luščino.

surove vlaknine

škrob

1.4.9

ovsena moka

Proizvod, pridobljen z mletjem ovsenih zrn.

surove vlaknine

škrob

1.4.10

krmna ovsena moka

Ovseni proizvod z visoko vsebnostjo škroba, po luščenju.

surove vlaknine

1.4.11

ovsena krma

Proizvod, pridobljen z mletjem presejanega, oluščenega ovsa v ovseni zdrob in moko. Vsebuje predvsem ovsene otrobe in endosperm.

surove vlaknine

1.5.1

semena kvinoje, ekstrahirana

Očiščeno celo seme kvinoje (Chenopodium quinoa Willd), iz katerega je bil odstranjen saponin, vsebovan v zunanji plasti semen.

1.6.1

riž, lomljen

Proizvod mletja riža (Oryza sativa L.), sestavljen predvsem iz majhnih in/ali drobljenih zrn, pridobljenih z mletjem.

škrob

1.6.2

riž, mlet

Oluščen riž, iz katerega so bili z mletjem odstranjeni vsi ali del otrobov in kali.

škrob

1.6.3

riž, preželatiniziran

Proizvod, pridobljen iz zmletega ali drobljenega riža z obdelavo v vlažnih, toplih pogojih in pod pritiskom

škrob

1.6.4

riž, ekstrudiran

Proizvod, pridobljen z ekstrudiranjem riževe moke.

škrob

1.6.5

riževi kosmiči:

[riž, preželatiniziran]

Proizvod, pridobljen s kosmičenjem preželatiniziranih riževih zrn ali drobljenih zrn.

škrob

1.6.6

riž, oluščen/rjavi

Neoluščeni riž, s katerega je bila odstranjena samo lupina.

škrob

surove vlaknine

1.6.7

mleti krmni riž

Proizvod, pridobljen z mletjem krmnega riža, ki vsebuje zelena, bleda ali nezrela zrna, ki so bila izločena s sejanjem oluščenega riža pred mletjem, oziroma iz rumenih ali pikčastih oluščenih zrn.

škrob

1.6.8

riževa moka

Proizvod, pridobljen z mletjem brušenega riža.

škrob

1.6.9

moka iz rjavega riža

Proizvod, pridobljen z mletjem rjavega riža.

surove vlaknine

škrob

1.6.10

riževi otrobi

Proizvod mletja oluščenega riža, sestavljenega iz zunanjih ovojev jedra (perikarp, lupina semen, jedro, alevron) z delom kalčka.

surove vlaknine

1.6.11

riževi otrobi s kalcijevim karbonatom

Proizvod poliranja oluščenega riža, ki vsebuje predvsem srebrnkaste ovoje, delce alevronske plasti, endosperm in kalčke. Vsebuje različne količine kalcijevega karbonata, ki nastane s poliranjem.

surove vlaknine

kalcijev karbonat

1.6.12

razmaščeni riževi otrobi

Riževi otrobi, ki so proizvod ekstrakcije olja.

surove vlaknine

1.6.13

olje iz riževih otrobov

Olje, ekstrahirano iz stabiliziranih riževih otrobov.

surove maščobe

1.6.14

riževa krmna moka

Proizvod pridobivanja riževe moke in škroba, pridobljen s suhim ali mokrim mletjem in sejanjem. Sestavljen je predvsem iz škroba, beljakovin, maščob in vlaken.

škrob, če > 20 %

surove beljakovine, če > 10 %

surove maščobe, če > 5 %

surove vlaknine

1.6.15

krmna moka iz predkuhanega riža

Proizvod poliranja oluščenega predkuhanega riža, ki vsebuje predvsem srebrnkaste ovoje, delce alevronske plasti, endosperm in kalčke. Vsebuje različne količine kalcijevega karbonata, ki nastane s poliranjem.

surove vlaknine

kalcijev karbonat

1.6.16

pivovarski riž

Najmanjši drobljeni delci iz postopka mletja riža, običajno veliki eno četrtino celega zrna.

škrob

1.6.17

riževi kalčki

Proizvod, sestavljen predvsem iz kali, odstranjene med postopkom mletja riža in ločene od otrobov.

surove maščobe

surove beljakovine

1.6.18

pogača iz riževih kalčkov

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem riževih kalčkov, ki se jih še vedno držijo delčki endosperma ali ovoja.

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

1.6.19

moka iz riževih kalčkov

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo riževih kalčkov, ki se jih še vedno držijo delčki endosperma ali ovoja.

surove beljakovine

1.6.20

riževe beljakovine

Proizvod pridobivanja riževega škroba iz drobljenega riža, pridobljen z mokrim mletjem, sejanjem, ločevanjem, koncentriranjem in sušenjem.

surove beljakovine

1.6.21

tekoča polirana riževa krma

Koncentriran tekoči proizvod mokrega mletja in sejanja riža.

škrob

1.7.1

rž

Zrnje vrste Secale cereale L.

1.7.2

ržena krmna moka

Proizvod, pridobljen z mletjem presejane rži v rženo moko. Vsebuje predvsem dele endosperma, z drobnimi delci zunanjih ovojev in nekaj raznovrstnih delov zrnja.

škrob

surove vlaknine

1.7.3

krmna rž

Proizvod, pridobljen z mletjem presejane rži v rženo moko. Vsebuje predvsem dele zunanjih ovojev in delce zrnja, iz katerega je bilo odstranjeno manj endosperma kot iz rženih otrobov.

škrob

surove vlaknine

1.7.4

rženi otrobi

Proizvod, pridobljen z mletjem presejane rži v rženo moko. Vsebuje predvsem dele zunanjih ovojev in delce zrnja, iz katerega je bila odstranjena večina endosperma.

škrob

surove vlaknine

1.8.1

sirek; [navadni sirek]

Zrna/seme vrste Sorghum bicolor L. Moench.

1.8.2

sirek beli

Zrnje belega sirka.

1.8.3

sirkov krmni gluten

Posušen proizvod, pridobljen z ločevanjem sirkovega škroba. Sestavljen je predvsem iz otrobov in manjše količine glutena. Proizvod lahko vsebuje tudi posušene ostanke vode iz maceracije, mogoče je dodati kalčke.

surove beljakovine

1.9.1

pira

Zrnje pire vrst Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank, Triticum monococcum.

1.9.2

pirini otrobi

Proizvod, pridobljen pri proizvodnji pirine moke. Vsebuje predvsem zunanje ovoje ter delce pirinih kalčkov in endosperma.

surove vlaknine

1.9.3

pirine luščine

Proizvod, pridobljen z luščenjem pirinih zrn.

surove vlaknine

1.9.4

pirina krmna moka

Proizvod, pridobljen s postopkom predelave presejane, oluščene pire v pirino moko. Vsebuje predvsem dele endosperma, z drobnimi delci zunanjih ovojev in nekaj odpadnega zrnja.

surove vlaknine

škrob

1.10.1

tritikala

Zrnje križanca Triticum X Secale cereale L.

1.11.1

pšenica

Zrnje vrste Triticum aestivum (L.), Triticum durum Desf. in drugih gojenih vrst pšenice. Lahko so zaščitena v vampu.

način zaščite v vampu, če je primerno

1.11.2

koreninice pšenice

Proizvod iz kalitve oslajene pšenice in ostankov slada, sestavljen iz koreninic, žitnih ostankov, luščin in manjših zdrobljenih zrn oslajene pšenice.

1.11.3

pšenica, pregelatinizirana

Proizvod, pridobljen iz zmlete ali drobljene pšenice z obdelavo v vlažnih, toplih pogojih in pod pritiskom

škrob

1.11.4

pšenična krmna moka

Proizvod, pridobljen z mletjem presejane pšenice ali oluščene pire v pšenično moko. Vsebuje predvsem dele endosperma, z drobnimi delci zunanjih ovojev in nekaj odpadnega zrnja.

surove vlaknine

škrob

1.11.5

pšenični kosmiči

Proizvod, pridobljen s parjenjem in valjanjem oluščene pšenice. Vsebuje lahko majhen delež pšeničnih lusk. Lahko so zaščitena v vampu.

surove vlaknine

škrob

način zaščite v vampu, če je primerno

1.11.6

pšenično krmilo

Proizvod mletja v moko ali pridobivanja slada, pridobljen iz presejane pšenice ali oluščene pire. Vsebuje predvsem dele zunanjih ovojev in delce zrnja, iz katerega je bilo odstranjenega manj endosperma kot iz pšeničnih otrobov.

surove vlaknine

1.11.7

pšenični otrobi (8)

Proizvod mletja v moko ali pridobivanja slada, pridobljen iz presejane pšenice ali oluščene pire. Vsebuje predvsem dele zunanjih ovojev in delce zrnja, iz katerega je bila odstranjena večina endosperma.

surove vlaknine

1.11.8

slajeni fermentirani pšenični delci

Proizvod, pridobljen s kombinacijo pridobivanja slada in fermentacije pšenice in pšeničnih otrobov. Proizvod se nato posuši in zmelje.

škrob

surove vlaknine

1.11.10

pšenična vlakna

Vlakna, ekstrahirana pri predelavi pšenice. Sestojijo predvsem iz vlaknin.

vlaga, če < 60 % ali > 80 %

če je vlaga < 60 %:

| — | surove vlaknine |
| --- | --- |

—

surove vlaknine

1.11.11

pšenični kalčki

Proizvod, pridobljen z mletjem pšenice v pšenično moko. Vsebuje predvsem pšenične kalčke, valjane ali drugače obdelane, ki se jih lahko še vedno držijo delci endosperma in zunanjih ovojev.

surove beljakovine

surove maščobe

1.11.12

pšenični kalčki, fermentirani

Proizvod fermentacije pšeničnih kalkov, z inaktiviranimi mikroorganizmi.

surove beljakovine

surove maščobe

1.11.13

pogača iz pšeničnih kalčkov

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem pšeničnih kalčkov (Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. in drugih gojenih vrst pšenice in oluščene pire (Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank, Triticum monococcum L.)), ki se jih lahko še vedno držijo delci endosperma in ovoja.

surove beljakovine

1.11.15

pšenične beljakovine

Pšenične beljakovine, ekstrahirane med pridobivanjem škroba ali etanola, lahko delno hidrolizirane.

surove beljakovine

1.11.16

pšenični krmni gluten

Proizvod, pridobljen pri proizvodnji pšeničnega škroba in glutena. Vsebuje otrobe, iz katerih so bili lahko kalčki delno odstranjeni. Lahko se dodajo topni ostanki pšenice, drobljena pšenica ter drugi proizvodi iz škroba in iz rafiniranja proizvodov iz škroba.

vlaga, če < 45 % ali > 60 %

če je vlaga < 45 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

| — | škrob |
| --- | --- |

—

škrob

1.11.18

vitalni pšenični gluten

Pšenične beljakovine, za katere je značilna visoka viskoelastičnost, če so hidratizirane, z najmanj 80 % beljakovin (Nx6,25) in največ 2 % pepela na suhi snovi.

surove beljakovine

1.11.19

tekoči pšenični škrob

Proizvod pridobivanja škroba/glukoze in glutena iz pšenice.

vlaga, če < 65 % ali > 85 %

če je vlaga < 65 %:

| — | škrob |
| --- | --- |

—

škrob

1.11.20

pšenični škrob, ki vsebuje beljakovine, z manj sladkorja

Proizvod, pridobljen med pridobivanjem pšeničnega škroba, ki vsebuje delno sladkan škrob, topne beljakovine in druge topne dele endosperma.

surove beljakovine

škrob

celokupni sladkor, izražen kot saharoza

1.11.21

topni ostanki pšenice

Proizvod iz pšenice, pridobljen po mokri ekstrakciji beljakovin in škroba. Lahko se hidrolizira.

vlaga, če < 55 % ali > 85 %

če je vlaga < 55 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

1.11.22

koncentrat pšeničnega kvasa

Mokri stranski proizvod, ki se sprosti po fermentaciji pšeničnega škroba za pridobivanje alkohola.

vlaga, če < 60 % ali > 80 %

če je vlaga < 60 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

1.11.23

ostanki pivovarske pšenice na situ

Proizvod čiščenja pivovarske pšenice, sestavljen iz majhnih zrn pivovarske pšenice in delcev zdrobljenih zrn pivovarske pšenice, ločenih pred postopkom pridobivanja slada.

surove vlaknine

1.11.24

ostanki pivovarske pšenice in slada

Žitni ostanki, aspirirani iz dejavnosti prenosa zrn.

surove vlaknine

1.11.25

luščine pivovarske pšenice

Proizvod čiščenja pivovarske pšenice, sestavljen iz delcev lupine in ostankov.

surove vlaknine

1.12.2

Grain flour (9)

Moka, pridobljena z mletjem zrn.

škrob

surove vlaknine

1.12.3

beljakovinski koncentrat iz zrnja (9)

Koncentriran in sušen proizvod, pridobljen iz zrnja po odstranitvi škroba s fermentacijo kvasa.

surove beljakovine

1.12.4

ostanki žitnih zrn na situ (9)

Ostanki sejanja žit in slada.

surove vlaknine

1.12.5

kalčki zrnja (9)

Proizvod, pridobljen z mletjem v moko in pridobivanjem škroba. Vsebuje predvsem kalčke zrnja, valjane ali drugače obdelane, ki se jih lahko še vedno držijo delci endosperma in zunanjih ovojev.

surove beljakovine

surove maščobe

1.12.6

sirup fermentirane tekočine zrnja (9)

Proizvod iz zrnja, pridobljen z izhlapevanjem koncentrata fermentirane tekočine iz fermentacije in destilacije zrnja, ki se uporablja pri pridobivanju žitnega žganja.

vlaga, če < 45 % ali > 70 %

če je vlaga < 45 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

1.12.7

vlažne droži (9)

Vlažen proizvod, pridobljen kot trdni del s centrifugiranjem in/ali filtriranjem fermentirane tekočine iz fermentiranega in destiliranega zrnja, ki se uporablja pri pridobivanju žitnega žganja.

vlaga, če < 65 % ali > 88 %

če je vlaga < 65 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

1.12.8

koncentrirani topni ostanki droži (9)

Vlažen proizvod pridobivanja alkohola z destilacijo pšenične kaše in sladkornega sirupa po predhodnem ločevanju otrobov in glutena.

vlaga, če < 65 % ali > 88 %

če je vlaga < 65 %:

| — | surove beljakovine, če > 10 % |
| --- | --- |

—

surove beljakovine, če > 10 %

1.12.9

droži in topni ostanki (9)

Proizvod, pridobljen pri proizvodnji alkohola z destilacijo žitne kaše in/ali drugih škrobnih proizvodov, ki vsebujejo sladkor. Lahko so zaščitena v vampu.

vlaga, če < 60 % ali > 80 %

če je vlaga < 60 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

način zaščite v vampu, če je primerno

1.12.10

droži – posušene (9)

Proizvod destilacije alkohola, pridobljen s sušenjem trdnih ostankov fermentiranega zrnja. Lahko so zaščitena v vampu.

surove beljakovine

način zaščite v vampu, če je primerno

1.12.11

droži – posušene (9); [droži – posušene, in topni ostanki] (9)

Proizvod destilacije alkohola, pridobljen s sušenjem trdnih ostankov fermentiranega zrnja, ki jim je dodan sirup iz droži ali izhlapela fermentirana tekočina, iz katere se pridobiva alkohol. Lahko so zaščitena v vampu.

surove beljakovine

način zaščite v vampu, če je primerno

1.12.12

pivske tropine

Proizvod, pridobljen pri proizvodnji piva, ki vsebuje ostanke žit z dodatkom sladu ali brez ali druge škrobaste proizvode, ki lahko vsebujejo tudi hmelj. Običajno se prodaja v vlažnem stanju, lahko pa se prodaja tudi v suhi obliki.

vlaga, če < 65 % ali > 88 %

če je vlaga < 65 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

1.12.13

sladne tropine

Trden proizvod pri proizvodnji viskija iz sladu. To je ostanek ekstrakcije ječmena z vročo vodo. Po gravitaciji usedline, se usedlina običajno prodaja v vlažni obliki.

vlaga, če < 65 % ali > 88 %

če je vlaga < 65 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

1.12.14

destilirano in filtrirano zrnje

Trdni proizvod, pridobljen pri proizvodnji piva, ekstrakta slada in viskija. Sestoji iz ostankov ekstrakcije mletega slada z vročo vodo in po možnosti drugih dodatkov, bogatih s sladkorjem in škrobom. Običajno se prodaja v vlažni obliki, potem ko je bil izvleček odstranjen s stiskanjem.

vlaga, če < 65 % ali > 88 %

če je vlaga < 65 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

1.12.15

droži

Proizvod, ki ostane v kotlu po prvi destilaciji v destilarni.

surove beljakovine, če > 10 %

1.12.16

sirup iz droži

Proizvod prve destilacije v destilarni, pridobljen z izhlapevanjem droži, ki so ostale v kotlu.

vlaga, če < 45 % ali > 70 %

če je vlaga < 45 %:

surove beljakovine

2.   Oljna semena, oljni sadeži in iz njih pridobljeni proizvodi

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1.1 | pogača orehov palme babassu | Proizvod pridobivanja olja, pridobljenega s stiskanjem orehov palme babassu vrste Orbignya. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove vlaknine |
| 2.2.1 | seme navadnega rička | Seme Camelina sativa L. Crantz. | |
| 2.2.2 | navadni riček, pogača | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semen navadnega rička. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove vlaknine |
| 2.2.3 | zdrob navadnega rička | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo in ustrezno toplotno obdelavo pogače iz semen navadnega rička. | surove beljakovine |
| 2.3.1 | kakavove luščine | Zunanji ovoji posušenih in praženih kakavovih zrn (Theobroma cacao L.). | surove vlaknine |
| 2.3.2 | kakavove lupine | Proizvod, pridobljen z obdelavo kakavovih zrn. | surove vlaknine
  surove beljakovine |
| 2.3.3 | zdrob iz kakavovih zrn, delno oluščenih | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo delno oluščenih, posušenih in praženih kakavovih zrn (Theobroma cacao L.). | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 2.4.1 | koprina pogača | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem suhega jedra (endosperma) in zunanje lupine (ovoja) semena kokosove palme Cocos nucifera L. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove vlaknine |
| 2.4.2 | koprina hidrolizirana pogača | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem in encimatsko hidrolizacijo suhega jedra (endosperma) in zunanje lupine (ovoja) semena kokosove palme (Cocos nucifera L.). | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove vlaknine |
| 2.4.3 | zdrob kopre | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo suhega jedra (endosperma) in zunanje lupine (ovoja) semena kokosove palme. | surove beljakovine |
| 2.5.1 | bombažno seme | Semena bombaža (Gossyhium ssp.), brez vlaken. Lahko so zaščitena v vampu. | način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.5.2 | zdrob iz bombaževih semen, delno oluščenih | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo bombaževih semen, brez vlaken in dela luščin.
  (Najvišja vsebnost surovih vlaknin 22,5 % v suhi snovi.) Lahko so zaščitena v vampu. | surove beljakovine
  surove vlaknine
  način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.5.3 | bombaževa pogača | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem bombaževih semen brez vlaken. | surove beljakovine
  surove vlaknine
  surove maščobe |
| 2.6.1 | pogača iz zemeljskih oreškov, delno oluščenih | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem delno oluščenih zemeljskih oreškov vrste Arachis hyrogaea L. in drugih vrst Arachis.
  (Najvišja vsebnost surovih vlaknin 16 % v suhi snovi.) | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove vlaknine |
| 2.6.2 | zdrob iz zemeljskih oreškov, delno oluščenih | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo pogače delno oluščenih zemeljskih oreškov.
  (Najvišja vsebnost surovih vlaknin 16 % v suhi snovi.) | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 2.6.3 | pogača iz zemeljskih oreškov, oluščenih | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem oluščenih zemeljskih oreškov. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove vlaknine |
| 2.6.4 | zdrob iz zemeljskih oreškov, oluščenih | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo pogače oluščenih zemeljskih oreškov. | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 2.7.1 | pogača kapokovca | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semen kapokovca (Ceiba pentadra L. Gaertn.). | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 2.8.1 | laneno seme | Semena lanu Linum usitatissimum L. (minimalna botanična čistost 93 %) kot celo, sploščeno ali zmleto laneno seme. Lahko so zaščitena v vampu. | način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.8.2 | lanena pogača | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem lanenega semena. (Minimalna botanična čistost 93 %). | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove vlaknine |
| 2.8.3 | zdrob iz lanenega semena | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo in ustrezno toplotno obdelavo pogače iz lanenega semena.
  Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje. Lahko so zaščitena v vampu. | surove beljakovine
  način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.9.1 | otrobi iz gorčice | Proizvod pridobivanja gorčice (Brassica juncea L.). Sestoji iz delcev zunanjega ovoja in delcev zrnja. | surove vlaknine |
| 2.9.2 | zdrob iz gorčičnega semena | Proizvod, pridobljen z ekstrakcijo hlapnega olja gorčice iz gorčičnega semena. | surove beljakovine |
| 2.10.1 | seme abesinske gizotije (Guizotia abyssinica) | Semena vrste Guizotia abyssinica (L. F.) Cass. | |
| 2.10.2 | pogača iz semen abesinske gizotije | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semen abesinske gizotije. (V klorovodikovi kislini netopen pepel: največ 3,4 %.) | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove vlaknine |
| 2.11.1 | olivna kaša | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo kolikor mogoče izkoščičenih oliv, plodov oljke (Olea europea L.). | surove beljakovine
  surove vlaknine
  surove maščobe |
| 2.12.1 | palmina pogača | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem palmovih semen vrste Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct.), iz katerih je bilo odstranjenih kar največ lupin. | surove beljakovine
  surove vlaknine
  surove maščobe |
| 2.12.2 | zdrob iz palmovih semen | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo palmovih semen, iz katerih je bilo odstranjenih kar največ lupin. | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 2.13.1 | semena buč | Semena buč vrste Cucurbita pepo L. in rastlin vrste Cucurbita. | |
| 2.13.2 | bučna pogača | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semena buč vrste Cucurbita pepo in rastlin vrste Cucurbita. | surove beljakovine
  surove maščobe |
| 2.14.1 | zdrob oljne ogrščice (10) | Semena oljne ogrščice (Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.), Indijske sarson (Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O. E. Schulz) in oljne ogrščice (Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. (Minimalna botanična čistost 94 %). Lahko so zaščitena v vampu. | način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.14.2 | pogača iz oljne ogrščice | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semen oljne ogrščice. Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje. Lahko so zaščitena v vampu. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove vlaknine
  način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.14.3 | zdrob oljne ogrščice | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo in ustrezno toplotno obdelavo pogače iz semena oljne ogrščice. Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje. Lahko so zaščitena v vampu. | surove beljakovine
  način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.14.4 | seme oljne ogrščice, ekstrudirano | Proizvod, pridobljen iz cele oljne ogrščice z obdelavo v vlažnih, toplih pogojih in pod pritiskom, ki povečuje želatiniranje škroba. Lahko so zaščitena v vampu. | surove beljakovine
  surove maščobe
  način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.14.5 | beljakovinski koncentrat semena oljne ogrščice | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ločevanjem beljakovinskega deleža pogače iz semena oljne ogrščice ali semena oljne ogrščice. | surove beljakovine |
| 2.15.1 | seme barvilnega rumenika | Semena barvilnega rumenika (Carthamus tinctorius L.). | |
| 2.15.2 | zdrob semena barvilnega rumenika, delno oluščenega | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo delno oluščenih semen barvilnega rumenika. | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 2.15.3 | luščine barvilnega rumenika | Proizvod, pridobljen med lupljenjem semen barvilnega rumenika. | surove vlaknine |
| 2.16.1 | sezamovo seme | Semena vrste Sesamum indicum L. | |
| 2.17.1 | sezamovo seme, delno olupljeno | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z odstranjevanjem dela luščin. | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 2.17.2 | luščine sezama | Proizvod, pridobljen z luščenjem sezamovih semen. | surove vlaknine |
| 2.17.3 | sezamova pogača | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semen sezama (V klorovodikovi kislini netopen pepel: največ 5 %.) | surove beljakovine
  surove vlaknine
  surove maščobe |
| 2.18.1 | pražena soja (zrnje) | Sojino zrnje (Glycine max. L. Merr.), ustrezno toplotno obdelano. (Aktivnost ureaze največ 0,4 mg N/g x min.) Lahko so zaščitena v vampu. | način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.18.2 | sojina pogača | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem sojinih semen. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove vlaknine |
| 2.18.3 | zdrob soje (zrnja) | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen iz sojinih zrn po ekstrakciji in ustrezni toplotni obdelavi. (Aktivnost ureaze največ 0,4 mg N/g × min.)
  Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje ali drugih pripomočkov za filtriranje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje. Lahko so zaščitena v vampu. | surove beljakovine
  surove vlaknine
  če > 8 % v suhi snovi
  način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.18.4 | zdrob soje (zrnja), olupljene | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen iz olupljenih sojinih zrn po ekstrakciji in ustrezni toplotni obdelavi. Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje. (Aktivnost ureaze največ 0,5 mg N/g x min.). Lahko so zaščitena v vampu. | surove beljakovine
  način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.18.5 | luščine soje (zrnja) | Proizvod, pridobljen z luščenjem sojinih zrn. | surove vlaknine |
| 2.18.6 | sojina zrna, ekstrudirana | Proizvod, pridobljen iz sojinih zrn z obdelavo v vlažnih, toplih pogojih in pod pritiskom, ki povečuje želatiniranje škroba. Lahko so zaščitena v vampu. | surove beljakovine
  surove maščobe
  način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.18.7 | sojin (zrnja) beljakovinski koncentrat | Proizvod, pridobljen iz oluščenih sojinih zrn brez maščob, ki se jim s fermentacijo ali dodatno ekstrakcijo zmanjša vsebnost brezdušičnega izvlečka. | surove beljakovine |
| 2.18.8 | pulpa iz sojinih zrn; [pasta iz sojinih zrn] | Proizvod, pridobljen med ekstrakcijo sojinih zrn za pripravo hrane. | surove beljakovine |
| 2.18.9 | melase sojinih zrn | Proizvod, pridobljen pri predelavi sojinih zrn. | surove beljakovine
  surove maščobe |
| 2.18.10 | stranski proizvod pripravkov hrane iz sojinih zrn | Proizvodi, pridobljeni med obdelavo sojinih zrn za pridobivanje pripravkov hrane iz sojinih zrn. | surove beljakovine |
| 2.19.1 | sončnično seme | Semena sončnice Helianthus annuus L. Lahko so zaščitena v vampu. | način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.19.2 | sončnična pogača | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem sončničnih semen. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove vlaknine |
| 2.19.3 | zdrob iz sončničnih semen | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo in ustrezno toplotno obdelavo pogače iz sončničnih semen. Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje. Lahko so zaščitena v vampu. | surove beljakovine
  način zaščite v vampu, če je primerno |
| 2.19.4 | zdrob sončničnih semen, olupljenih | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo in ustrezno toplotno obdelavo pogače iz sončničnih semen, s katerih so bile odstranjene vse ali le del luščin. Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje.
  (Najvišja vsebnost surovih vlaknin 27,5 % v suhi snovi.) | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 2.19.5 | luščine sončničnih semen | Proizvod, pridobljen z luščenjem sončničnih semen. | surove vlaknine |
| 2.20.1 | rastlinsko olje in maščoba (11) | Olje in maščoba, pridobljena iz rastlin (razen ricinusovega olja iz kloščevca), lahko je degumirana, rafinirana in/ali hidrogenirana | vlaga, če > 1 % |
| 2.21.1 | surovi lecitini | Fosfolipidi, pridobljeni med postopkom degumiranja surovega olja iz oljnic in plodov oljnic. | |
| 2.22.1 | konopljino seme | Kontrolirano konopljino seme vrste Cannabis sativa L. z najvišjo vsebnostjo THC v skladu z zakonodajo EU. | |
| 2.22.2 | konopljina pogača | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semen konoplje. | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 2.22.3 | olje iz konoplje | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem rastline konoplje in konopljinih semen. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove vlaknine |
| 2.23.1 | makovo seme | Semena vrste Papaver somniferum L. | |
| 2.23.2 | zdrob iz maka | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo pogače iz makovih semen. | surove beljakovine |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

2.1.1

pogača orehov palme babassu

Proizvod pridobivanja olja, pridobljenega s stiskanjem orehov palme babassu vrste Orbignya.

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

2.2.1

seme navadnega rička

Seme Camelina sativa L. Crantz.

2.2.2

navadni riček, pogača

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semen navadnega rička.

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

2.2.3

zdrob navadnega rička

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo in ustrezno toplotno obdelavo pogače iz semen navadnega rička.

surove beljakovine

2.3.1

kakavove luščine

Zunanji ovoji posušenih in praženih kakavovih zrn (Theobroma cacao L.).

surove vlaknine

2.3.2

kakavove lupine

Proizvod, pridobljen z obdelavo kakavovih zrn.

surove vlaknine

surove beljakovine

2.3.3

zdrob iz kakavovih zrn, delno oluščenih

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo delno oluščenih, posušenih in praženih kakavovih zrn (Theobroma cacao L.).

surove beljakovine

surove vlaknine

2.4.1

koprina pogača

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem suhega jedra (endosperma) in zunanje lupine (ovoja) semena kokosove palme Cocos nucifera L.

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

2.4.2

koprina hidrolizirana pogača

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem in encimatsko hidrolizacijo suhega jedra (endosperma) in zunanje lupine (ovoja) semena kokosove palme (Cocos nucifera L.).

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

2.4.3

zdrob kopre

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo suhega jedra (endosperma) in zunanje lupine (ovoja) semena kokosove palme.

surove beljakovine

2.5.1

bombažno seme

Semena bombaža (Gossyhium ssp.), brez vlaken. Lahko so zaščitena v vampu.

način zaščite v vampu, če je primerno

2.5.2

zdrob iz bombaževih semen, delno oluščenih

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo bombaževih semen, brez vlaken in dela luščin.

(Najvišja vsebnost surovih vlaknin 22,5 % v suhi snovi.) Lahko so zaščitena v vampu.

surove beljakovine

surove vlaknine

način zaščite v vampu, če je primerno

2.5.3

bombaževa pogača

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem bombaževih semen brez vlaken.

surove beljakovine

surove vlaknine

surove maščobe

2.6.1

pogača iz zemeljskih oreškov, delno oluščenih

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem delno oluščenih zemeljskih oreškov vrste Arachis hyrogaea L. in drugih vrst Arachis.

(Najvišja vsebnost surovih vlaknin 16 % v suhi snovi.)

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

2.6.2

zdrob iz zemeljskih oreškov, delno oluščenih

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo pogače delno oluščenih zemeljskih oreškov.

(Najvišja vsebnost surovih vlaknin 16 % v suhi snovi.)

surove beljakovine

surove vlaknine

2.6.3

pogača iz zemeljskih oreškov, oluščenih

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem oluščenih zemeljskih oreškov.

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

2.6.4

zdrob iz zemeljskih oreškov, oluščenih

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo pogače oluščenih zemeljskih oreškov.

surove beljakovine

surove vlaknine

2.7.1

pogača kapokovca

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semen kapokovca (Ceiba pentadra L. Gaertn.).

surove beljakovine

surove vlaknine

2.8.1

laneno seme

Semena lanu Linum usitatissimum L. (minimalna botanična čistost 93 %) kot celo, sploščeno ali zmleto laneno seme. Lahko so zaščitena v vampu.

način zaščite v vampu, če je primerno

2.8.2

lanena pogača

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem lanenega semena. (Minimalna botanična čistost 93 %).

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

2.8.3

zdrob iz lanenega semena

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo in ustrezno toplotno obdelavo pogače iz lanenega semena.

Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje. Lahko so zaščitena v vampu.

surove beljakovine

način zaščite v vampu, če je primerno

2.9.1

otrobi iz gorčice

Proizvod pridobivanja gorčice (Brassica juncea L.). Sestoji iz delcev zunanjega ovoja in delcev zrnja.

surove vlaknine

2.9.2

zdrob iz gorčičnega semena

Proizvod, pridobljen z ekstrakcijo hlapnega olja gorčice iz gorčičnega semena.

surove beljakovine

2.10.1

seme abesinske gizotije (Guizotia abyssinica)

Semena vrste Guizotia abyssinica (L. F.) Cass.

2.10.2

pogača iz semen abesinske gizotije

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semen abesinske gizotije. (V klorovodikovi kislini netopen pepel: največ 3,4 %.)

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

2.11.1

olivna kaša

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo kolikor mogoče izkoščičenih oliv, plodov oljke (Olea europea L.).

surove beljakovine

surove vlaknine

surove maščobe

2.12.1

palmina pogača

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem palmovih semen vrste Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct.), iz katerih je bilo odstranjenih kar največ lupin.

surove beljakovine

surove vlaknine

surove maščobe

2.12.2

zdrob iz palmovih semen

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo palmovih semen, iz katerih je bilo odstranjenih kar največ lupin.

surove beljakovine

surove vlaknine

2.13.1

semena buč

Semena buč vrste Cucurbita pepo L. in rastlin vrste Cucurbita.

2.13.2

bučna pogača

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semena buč vrste Cucurbita pepo in rastlin vrste Cucurbita.

surove beljakovine

surove maščobe

2.14.1

zdrob oljne ogrščice (10)

Semena oljne ogrščice (Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.), Indijske sarson (Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O. E. Schulz) in oljne ogrščice (Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. (Minimalna botanična čistost 94 %). Lahko so zaščitena v vampu.

način zaščite v vampu, če je primerno

2.14.2

pogača iz oljne ogrščice

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semen oljne ogrščice. Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje. Lahko so zaščitena v vampu.

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

način zaščite v vampu, če je primerno

2.14.3

zdrob oljne ogrščice

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo in ustrezno toplotno obdelavo pogače iz semena oljne ogrščice. Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje. Lahko so zaščitena v vampu.

surove beljakovine

način zaščite v vampu, če je primerno

2.14.4

seme oljne ogrščice, ekstrudirano

Proizvod, pridobljen iz cele oljne ogrščice z obdelavo v vlažnih, toplih pogojih in pod pritiskom, ki povečuje želatiniranje škroba. Lahko so zaščitena v vampu.

surove beljakovine

surove maščobe

način zaščite v vampu, če je primerno

2.14.5

beljakovinski koncentrat semena oljne ogrščice

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ločevanjem beljakovinskega deleža pogače iz semena oljne ogrščice ali semena oljne ogrščice.

surove beljakovine

2.15.1

seme barvilnega rumenika

Semena barvilnega rumenika (Carthamus tinctorius L.).

2.15.2

zdrob semena barvilnega rumenika, delno oluščenega

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo delno oluščenih semen barvilnega rumenika.

surove beljakovine

surove vlaknine

2.15.3

luščine barvilnega rumenika

Proizvod, pridobljen med lupljenjem semen barvilnega rumenika.

surove vlaknine

2.16.1

sezamovo seme

Semena vrste Sesamum indicum L.

2.17.1

sezamovo seme, delno olupljeno

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z odstranjevanjem dela luščin.

surove beljakovine

surove vlaknine

2.17.2

luščine sezama

Proizvod, pridobljen z luščenjem sezamovih semen.

surove vlaknine

2.17.3

sezamova pogača

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semen sezama (V klorovodikovi kislini netopen pepel: največ 5 %.)

surove beljakovine

surove vlaknine

surove maščobe

2.18.1

pražena soja (zrnje)

Sojino zrnje (Glycine max. L. Merr.), ustrezno toplotno obdelano. (Aktivnost ureaze največ 0,4 mg N/g x min.) Lahko so zaščitena v vampu.

način zaščite v vampu, če je primerno

2.18.2

sojina pogača

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem sojinih semen.

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

2.18.3

zdrob soje (zrnja)

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen iz sojinih zrn po ekstrakciji in ustrezni toplotni obdelavi. (Aktivnost ureaze največ 0,4 mg N/g × min.)

Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje ali drugih pripomočkov za filtriranje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje. Lahko so zaščitena v vampu.

surove beljakovine

surove vlaknine

če > 8 % v suhi snovi

način zaščite v vampu, če je primerno

2.18.4

zdrob soje (zrnja), olupljene

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen iz olupljenih sojinih zrn po ekstrakciji in ustrezni toplotni obdelavi. Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje. (Aktivnost ureaze največ 0,5 mg N/g x min.). Lahko so zaščitena v vampu.

surove beljakovine

način zaščite v vampu, če je primerno

2.18.5

luščine soje (zrnja)

Proizvod, pridobljen z luščenjem sojinih zrn.

surove vlaknine

2.18.6

sojina zrna, ekstrudirana

Proizvod, pridobljen iz sojinih zrn z obdelavo v vlažnih, toplih pogojih in pod pritiskom, ki povečuje želatiniranje škroba. Lahko so zaščitena v vampu.

surove beljakovine

surove maščobe

način zaščite v vampu, če je primerno

2.18.7

sojin (zrnja) beljakovinski koncentrat

Proizvod, pridobljen iz oluščenih sojinih zrn brez maščob, ki se jim s fermentacijo ali dodatno ekstrakcijo zmanjša vsebnost brezdušičnega izvlečka.

surove beljakovine

2.18.8

pulpa iz sojinih zrn; [pasta iz sojinih zrn]

Proizvod, pridobljen med ekstrakcijo sojinih zrn za pripravo hrane.

surove beljakovine

2.18.9

melase sojinih zrn

Proizvod, pridobljen pri predelavi sojinih zrn.

surove beljakovine

surove maščobe

2.18.10

stranski proizvod pripravkov hrane iz sojinih zrn

Proizvodi, pridobljeni med obdelavo sojinih zrn za pridobivanje pripravkov hrane iz sojinih zrn.

surove beljakovine

2.19.1

sončnično seme

Semena sončnice Helianthus annuus L. Lahko so zaščitena v vampu.

način zaščite v vampu, če je primerno

2.19.2

sončnična pogača

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem sončničnih semen.

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

2.19.3

zdrob iz sončničnih semen

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo in ustrezno toplotno obdelavo pogače iz sončničnih semen. Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje. Lahko so zaščitena v vampu.

surove beljakovine

način zaščite v vampu, če je primerno

2.19.4

zdrob sončničnih semen, olupljenih

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo in ustrezno toplotno obdelavo pogače iz sončničnih semen, s katerih so bile odstranjene vse ali le del luščin. Vsebuje lahko do največ 1 % uporabljene belilne zemlje iz integriranih obratov za drobljenje in rafiniranje ali pripomočkov za filtriranje.

(Najvišja vsebnost surovih vlaknin 27,5 % v suhi snovi.)

surove beljakovine

surove vlaknine

2.19.5

luščine sončničnih semen

Proizvod, pridobljen z luščenjem sončničnih semen.

surove vlaknine

2.20.1

rastlinsko olje in maščoba (11)

Olje in maščoba, pridobljena iz rastlin (razen ricinusovega olja iz kloščevca), lahko je degumirana, rafinirana in/ali hidrogenirana

vlaga, če > 1 %

2.21.1

surovi lecitini

Fosfolipidi, pridobljeni med postopkom degumiranja surovega olja iz oljnic in plodov oljnic.

2.22.1

konopljino seme

Kontrolirano konopljino seme vrste Cannabis sativa L. z najvišjo vsebnostjo THC v skladu z zakonodajo EU.

2.22.2

konopljina pogača

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem semen konoplje.

surove beljakovine

surove vlaknine

2.22.3

olje iz konoplje

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem rastline konoplje in konopljinih semen.

surove beljakovine

surove maščobe

surove vlaknine

2.23.1

makovo seme

Semena vrste Papaver somniferum L.

2.23.2

zdrob iz maka

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo pogače iz makovih semen.

surove beljakovine

3.   Semena stročnic in iz njih pridobljeni proizvodi

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1 | fižol, pražen | Semena vrste Phaseolus spp. ali Vigna spp., podvržena ustrezni toplotni obdelavi. Lahko so zaščitena v vampu. | način zaščite v vampu, če je primerno |
| 3.1.2 | beljakovinski koncentrat fižola | Proizvod, pridobljen iz ločenega soka fižola pri pridobivanju škroba. | surove beljakovine |
| 3.2.1 | rožiči, posušeni | Posušeni sadeži rožičevca vrste Ceratonia siliqua L. | surove vlaknine |
| 3.2.3 | rožičevi stroki, posušeni | Proizvodi, pridobljeni z drobljenjem posušenih sadežev (strokov) rožičevca, brez jedrc. | surove vlaknine |
| 3.2.4 | zdrob iz posušenih rožičevih strokov, mikroniziranih | Proizvod, pridobljen z mikronizacijo posušenih sadežev rožičevca, brez jedrc. | surove vlaknine
  celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza |
| 3.2.5 | rožičevi kalčki | Kalčki jedrc rožičevca. | surove beljakovine |
| 3.2.6 | pogača iz rožičevih kalčkov | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem rožičevih kalčkov. | surove beljakovine |
| 3.2.7 | jedrca rožičev (seme) | Zrna rožičevca. | surove vlaknine |
| 3.3.1 | čičerka | Semena vrste Cicer arietinum L. | |
| 3.4.1 | ervil | Semena vrste Ervum ervilia L. | |
| 3.5.1 | seme triplata (božje rutice) | Seme triplata (Trigonella foenum-graecum). | |
| 3.6.1 | guarova moka | Proizvod, pridobljen po ekstrahiranju rastlinske sluzi iz semen guara Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub. | surove beljakovine |
| 3.6.2 | moka iz guarovih kalčkov | Proizvod ekstrakcije rastlinske sluzi iz kalčkov semen guara. | surove beljakovine |
| 3.7.1 | bob | Semena vrst Vicia Sativa L. ssp. faba var. equina Pers. in var. minuta (Alef.) Mansf. | |
| 3.7.2 | bobovi kosmiči | Proizvod, pridobljen s parjenjem in valjanjem oluščenega boba. | škrob
  surove beljakovine |
| 3.7.3 | bob; [luščine boba vrste Faba] | Proizvod, pridobljen z luščenjem bobovih semen, ki sestoji predvsem iz zunanjih ovojnic. | surove vlaknine
  surove beljakovine |
| 3.7.4 | bob, oluščen | Proizvod, pridobljen z luščenjem bobovih semen, ki sestoji predvsem iz bobovih zrn. | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 3.7.5 | beljakovine boba | Proizvod, pridobljen z mletjem in zračnim frakcioniranjem boba. | surove beljakovine |
| 3.8.1 | leča | Semena vrste Lens culinaris a. o. Medik. | |
| 3.8.2 | luščine leče | Proizvod, pridobljen z luščenjem semen leče. | surove vlaknine |
| 3.9.1 | volčji bob | Semena vrste Lupinus ssp. z nizko vsebnostjo grenkih semen. | |
| 3.9.2 | volčji bob, oluščen | Oluščena semena volčjega boba. | surove beljakovine |
| 3.9.3 | volčji bob; [luščine boba] | Proizvod, pridobljen z luščenjem semen volčjega boba, ki sestoji predvsem iz zunanjih ovojnic. | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 3.9.4 | pulpa volčjega boba | Proizvod, pridobljen po ekstrakciji sestavnih delov volčjega boba. | surove vlaknine |
| 3.9.5 | krmna moka iz volčjega boba | Proizvod, pridobljen med pridobivanjem moke iz volčjega boba. Vsebuje predvsem delce kotiledona in, v manjšem obsegu, lupine. | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 3.9.6 | beljakovine volčjega boba | Proizvod, pridobljen iz ločenega soka volčjega boba med pridobivanjem škroba ali po mletju in zračnem frakcioniranju. | surove beljakovine |
| 3.9.7 | zdrob iz beljakovin volčjega boba | Proizvod obdelave volčjega boba za pridobivanje zdroba z veliko beljakovin. | surove beljakovine |
| 3.10.1 | zrnje mungo fižola | Zrnje fižola vrste Vigna radiata L. | |
| 3.11.1 | grah | Semena vrste Pisum spp. Lahko so zaščitena v vampu. | način zaščite v vampu, če je primerno |
| 3.11.2 | grahovi otrobi | Proizvod, pridobljen med proizvodnjo grahovega zdroba. Vsebuje večinoma lupine, ki so bile odstranjene med luščenjem in čiščenjem graha. | surove vlaknine |
| 3.11.3 | grahovi kosmiči | Proizvod, pridobljen s parjenjem in valjanjem oluščenih semen graha. | škrob |
| 3.11.4 | grahova moka | Proizvod, pridobljen z mletjem graha. | surove beljakovine |
| 3.11.5 | luščine graha | Proizvod, pridobljen med pridobivanjem grahovega zdroba iz graha. Sestoji predvsem iz lupine, odstranjene med luščenjem in čiščenjem, in, v manjši meri, endosperma. | surove vlaknine |
| 3.11.6 | grah, oluščen | Oluščena semena graha. | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 3.11.7 | grahova krmna moka | Proizvod, pridobljen med proizvodnjo grahove moke. Vsebuje predvsem delce kotiledona in, v manjšem obsegu, lupine. | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 3.11.8 | ostanki graha na situ | Delci graha, ki ostanejo po postopku presejanja. | surove vlaknine |
| 3.11.9 | beljakovine graha | Proizvod, pridobljen iz ločenega soka graha med pridobivanjem škroba ali po mletju in zračnem frakcioniranju. | surove beljakovine |
| 3.11.10 | grahova pulpa | Proizvod, pridobljen z mokro ekstrakcijo škroba in beljakovin iz graha. Sestavljen je predvsem iz notranjih vlaken in škroba. | vlaga, če < 70 % ali > 85 %
  škrob
  surove vlaknine
  pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi |
| 3.11.11 | topni ostanki graha | Proizvod, pridobljen z mokro ekstrakcijo škroba in beljakovin iz graha. Sestavljen je predvsem iz topnih beljakovin in oligosaharidov. | vlaga, če < 60 % ali > 85 %
  celokupni sladkorji
  surove beljakovine |
| 3.11.12 | grahove vlaknine | Proizvod, pridobljen z ekstrakcijo po mletju in sejanju oluščenega graha. | surove vlaknine |
| 3.12.1 | grašica | Semena vrste Vicia sativa L. var. sativa in drugih vrst. | |
| 3.13.1 | navadni grahor (12) | Semena vrste Lathyrus sativus L., ki so bila ustrezno toplotno obdelana. | |
| 3.14.1 | grašica enocvetna | Semena vrste Vicia monanthos Desf. | |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

3.1.1

fižol, pražen

Semena vrste Phaseolus spp. ali Vigna spp., podvržena ustrezni toplotni obdelavi. Lahko so zaščitena v vampu.

način zaščite v vampu, če je primerno

3.1.2

beljakovinski koncentrat fižola

Proizvod, pridobljen iz ločenega soka fižola pri pridobivanju škroba.

surove beljakovine

3.2.1

rožiči, posušeni

Posušeni sadeži rožičevca vrste Ceratonia siliqua L.

surove vlaknine

3.2.3

rožičevi stroki, posušeni

Proizvodi, pridobljeni z drobljenjem posušenih sadežev (strokov) rožičevca, brez jedrc.

surove vlaknine

3.2.4

zdrob iz posušenih rožičevih strokov, mikroniziranih

Proizvod, pridobljen z mikronizacijo posušenih sadežev rožičevca, brez jedrc.

surove vlaknine

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

3.2.5

rožičevi kalčki

Kalčki jedrc rožičevca.

surove beljakovine

3.2.6

pogača iz rožičevih kalčkov

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen s stiskanjem rožičevih kalčkov.

surove beljakovine

3.2.7

jedrca rožičev (seme)

Zrna rožičevca.

surove vlaknine

3.3.1

čičerka

Semena vrste Cicer arietinum L.

3.4.1

ervil

Semena vrste Ervum ervilia L.

3.5.1

seme triplata (božje rutice)

Seme triplata (Trigonella foenum-graecum).

3.6.1

guarova moka

Proizvod, pridobljen po ekstrahiranju rastlinske sluzi iz semen guara Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub.

surove beljakovine

3.6.2

moka iz guarovih kalčkov

Proizvod ekstrakcije rastlinske sluzi iz kalčkov semen guara.

surove beljakovine

3.7.1

bob

Semena vrst Vicia Sativa L. ssp. faba var. equina Pers. in var. minuta (Alef.) Mansf.

3.7.2

bobovi kosmiči

Proizvod, pridobljen s parjenjem in valjanjem oluščenega boba.

škrob

surove beljakovine

3.7.3

bob; [luščine boba vrste Faba]

Proizvod, pridobljen z luščenjem bobovih semen, ki sestoji predvsem iz zunanjih ovojnic.

surove vlaknine

surove beljakovine

3.7.4

bob, oluščen

Proizvod, pridobljen z luščenjem bobovih semen, ki sestoji predvsem iz bobovih zrn.

surove beljakovine

surove vlaknine

3.7.5

beljakovine boba

Proizvod, pridobljen z mletjem in zračnim frakcioniranjem boba.

surove beljakovine

3.8.1

leča

Semena vrste Lens culinaris a. o. Medik.

3.8.2

luščine leče

Proizvod, pridobljen z luščenjem semen leče.

surove vlaknine

3.9.1

volčji bob

Semena vrste Lupinus ssp. z nizko vsebnostjo grenkih semen.

3.9.2

volčji bob, oluščen

Oluščena semena volčjega boba.

surove beljakovine

3.9.3

volčji bob; [luščine boba]

Proizvod, pridobljen z luščenjem semen volčjega boba, ki sestoji predvsem iz zunanjih ovojnic.

surove beljakovine

surove vlaknine

3.9.4

pulpa volčjega boba

Proizvod, pridobljen po ekstrakciji sestavnih delov volčjega boba.

surove vlaknine

3.9.5

krmna moka iz volčjega boba

Proizvod, pridobljen med pridobivanjem moke iz volčjega boba. Vsebuje predvsem delce kotiledona in, v manjšem obsegu, lupine.

surove beljakovine

surove vlaknine

3.9.6

beljakovine volčjega boba

Proizvod, pridobljen iz ločenega soka volčjega boba med pridobivanjem škroba ali po mletju in zračnem frakcioniranju.

surove beljakovine

3.9.7

zdrob iz beljakovin volčjega boba

Proizvod obdelave volčjega boba za pridobivanje zdroba z veliko beljakovin.

surove beljakovine

3.10.1

zrnje mungo fižola

Zrnje fižola vrste Vigna radiata L.

3.11.1

grah

Semena vrste Pisum spp. Lahko so zaščitena v vampu.

način zaščite v vampu, če je primerno

3.11.2

grahovi otrobi

Proizvod, pridobljen med proizvodnjo grahovega zdroba. Vsebuje večinoma lupine, ki so bile odstranjene med luščenjem in čiščenjem graha.

surove vlaknine

3.11.3

grahovi kosmiči

Proizvod, pridobljen s parjenjem in valjanjem oluščenih semen graha.

škrob

3.11.4

grahova moka

Proizvod, pridobljen z mletjem graha.

surove beljakovine

3.11.5

luščine graha

Proizvod, pridobljen med pridobivanjem grahovega zdroba iz graha. Sestoji predvsem iz lupine, odstranjene med luščenjem in čiščenjem, in, v manjši meri, endosperma.

surove vlaknine

3.11.6

grah, oluščen

Oluščena semena graha.

surove beljakovine

surove vlaknine

3.11.7

grahova krmna moka

Proizvod, pridobljen med proizvodnjo grahove moke. Vsebuje predvsem delce kotiledona in, v manjšem obsegu, lupine.

surove beljakovine

surove vlaknine

3.11.8

ostanki graha na situ

Delci graha, ki ostanejo po postopku presejanja.

surove vlaknine

3.11.9

beljakovine graha

Proizvod, pridobljen iz ločenega soka graha med pridobivanjem škroba ali po mletju in zračnem frakcioniranju.

surove beljakovine

3.11.10

grahova pulpa

Proizvod, pridobljen z mokro ekstrakcijo škroba in beljakovin iz graha. Sestavljen je predvsem iz notranjih vlaken in škroba.

vlaga, če < 70 % ali > 85 %

škrob

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

3.11.11

topni ostanki graha

Proizvod, pridobljen z mokro ekstrakcijo škroba in beljakovin iz graha. Sestavljen je predvsem iz topnih beljakovin in oligosaharidov.

vlaga, če < 60 % ali > 85 %

celokupni sladkorji

surove beljakovine

3.11.12

grahove vlaknine

Proizvod, pridobljen z ekstrakcijo po mletju in sejanju oluščenega graha.

surove vlaknine

3.12.1

grašica

Semena vrste Vicia sativa L. var. sativa in drugih vrst.

3.13.1

navadni grahor (12)

Semena vrste Lathyrus sativus L., ki so bila ustrezno toplotno obdelana.

3.14.1

grašica enocvetna

Semena vrste Vicia monanthos Desf.

4.   Gomolji, korenine in iz njih pridobljeni proizvodi

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1 | sladkorna pesa | Koren vrste Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. | |
| 4.1.2 | zgornji in spodnji deli sladkorne pese | Sveži proizvod pridobivanja sladkorja, sestavljen predvsem iz očiščenih delov sladkorne pese, z deli listov pese ali brez njih. | pepel, netopen v HCl, če > 5 % v suhi snovi
  vlaga, če > 50 % |
| 4.1.3 | (pesni) sladkor; [saharoza] | Sladkor, ekstrahiran iz sladkorne pese z uporabo vode. | saharoza |
| 4.1.4 | melasa (sladkorne) pese | Sirupast proizvod, pridobljen med proizvodnjo ali rafiniranjem sladkorja iz sladkorne pese. | celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza
  vlaga, če > 28 % |
| 4.1.5 | melasa (sladkorne) pese, z manj sladkorja in/ali brez betaina | Proizvod, pridobljen po dodatni ekstrakciji, z uporabo vode iz saharoze in/ali betaina iz melas sladkorne pese. | celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza
  vlaga, če > 28 % |
| 4.1.6 | melasa izomaltuloze | Nekristalizirana frakcija iz proizvodnje izomaltuloze z encimsko konvekcijo saharoze iz sladkorne pese. | vlaga, če > 40 % |
| 4.1.7 | sveži (mokri) pesni rezanci | Proizvod pridobivanja sladkorja, ki sestoji iz rezin sladkorne pese, ki jim je bila odvzeta voda. Minimalna vsebnost vlage: 82 %. Vsebnost sladkorja je nizka in se nagiba k ničli zaradi fermentacije (mlečne kisline). | pepel, netopen v HCl, če > 5 % v suhi snovi
  vlaga, če < 82 % ali > 92 % |
| 4.1.8 | stisnjeni pesni rezanci | Proizvod pridobivanja sladkorja, ki sestoji iz rezin sladkorne pese, ki jim je bila odvzeta voda in so bile mehansko stisnjene. Najvišja vsebnost vlage: 82 %. Vsebnost sladkorja je nizka in se nagiba k ničli zaradi fermentacije (mlečne kisline). | pepel, netopen v HCl, če > 5 % v suhi snovi
  vlaga, če < 65 % ali > 82 % |
| 4.1.9 | stisnjeni pesni rezanci, melasirani | Proizvod pridobivanja sladkorja, ki sestoji iz rezin sladkorne pese, ki jim je bila odvzeta voda in so bile mehansko stisnjene, z dodanimi melasami. Najvišja vsebnost vlage: 82 %. Vsebnost sladkorja se niža zaradi fermentacije (mlečne kisline). | pepel, netopen v HCl, če > 5 % v suhi snovi
  vlaga, če < 65 % ali > 82 % |
| 4.1.10 | suhi pesni rezanci | Proizvod pridobivanja sladkorja, ki sestoji iz rezin sladkorne pese, ki jim je bila odvzeta voda in so posušene. | pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi
  celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza, če > 10,5 % |
| 4.1.11 | suhi pesni rezanci, melasirani | Proizvod pridobivanja sladkorja, ki sestoji iz rezin sladkorne pese, ki jim je bila odvzeta voda in so bile posušene, z dodanimi melasami. | pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi
  celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza |
| 4.1.12 | sladkorni sirup | Proizvod, pridobljen z obdelavo sladkorja in/ali melas. | celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza
  vlaga, če > 35 % |
| 4.1.13 | deli (sladkorne) pese, kuhani v vreli vodi | Proizvod pridobivanja užitnega sirupa iz sladkorne pese, ki je lahko stisnjena ali posušena. | če je posušena:
  pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi
  če je stisnjena: | pepel, netopen v HCl, če > 5 % v suhi snovi |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

4.1.1

sladkorna pesa

Koren vrste Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell.

4.1.2

zgornji in spodnji deli sladkorne pese

Sveži proizvod pridobivanja sladkorja, sestavljen predvsem iz očiščenih delov sladkorne pese, z deli listov pese ali brez njih.

pepel, netopen v HCl, če > 5 % v suhi snovi

vlaga, če > 50 %

4.1.3

(pesni) sladkor; [saharoza]

Sladkor, ekstrahiran iz sladkorne pese z uporabo vode.

saharoza

4.1.4

melasa (sladkorne) pese

Sirupast proizvod, pridobljen med proizvodnjo ali rafiniranjem sladkorja iz sladkorne pese.

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

vlaga, če > 28 %

4.1.5

melasa (sladkorne) pese, z manj sladkorja in/ali brez betaina

Proizvod, pridobljen po dodatni ekstrakciji, z uporabo vode iz saharoze in/ali betaina iz melas sladkorne pese.

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

vlaga, če > 28 %

4.1.6

melasa izomaltuloze

Nekristalizirana frakcija iz proizvodnje izomaltuloze z encimsko konvekcijo saharoze iz sladkorne pese.

vlaga, če > 40 %

4.1.7

sveži (mokri) pesni rezanci

Proizvod pridobivanja sladkorja, ki sestoji iz rezin sladkorne pese, ki jim je bila odvzeta voda. Minimalna vsebnost vlage: 82 %. Vsebnost sladkorja je nizka in se nagiba k ničli zaradi fermentacije (mlečne kisline).

pepel, netopen v HCl, če > 5 % v suhi snovi

vlaga, če < 82 % ali > 92 %

4.1.8

stisnjeni pesni rezanci

Proizvod pridobivanja sladkorja, ki sestoji iz rezin sladkorne pese, ki jim je bila odvzeta voda in so bile mehansko stisnjene. Najvišja vsebnost vlage: 82 %. Vsebnost sladkorja je nizka in se nagiba k ničli zaradi fermentacije (mlečne kisline).

pepel, netopen v HCl, če > 5 % v suhi snovi

vlaga, če < 65 % ali > 82 %

4.1.9

stisnjeni pesni rezanci, melasirani

Proizvod pridobivanja sladkorja, ki sestoji iz rezin sladkorne pese, ki jim je bila odvzeta voda in so bile mehansko stisnjene, z dodanimi melasami. Najvišja vsebnost vlage: 82 %. Vsebnost sladkorja se niža zaradi fermentacije (mlečne kisline).

pepel, netopen v HCl, če > 5 % v suhi snovi

vlaga, če < 65 % ali > 82 %

4.1.10

suhi pesni rezanci

Proizvod pridobivanja sladkorja, ki sestoji iz rezin sladkorne pese, ki jim je bila odvzeta voda in so posušene.

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza, če > 10,5 %

4.1.11

suhi pesni rezanci, melasirani

Proizvod pridobivanja sladkorja, ki sestoji iz rezin sladkorne pese, ki jim je bila odvzeta voda in so bile posušene, z dodanimi melasami.

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

4.1.12

sladkorni sirup

Proizvod, pridobljen z obdelavo sladkorja in/ali melas.

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

vlaga, če > 35 %

4.1.13

deli (sladkorne) pese, kuhani v vreli vodi

Proizvod pridobivanja užitnega sirupa iz sladkorne pese, ki je lahko stisnjena ali posušena.

če je posušena:

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

če je stisnjena:

pepel, netopen v HCl, če > 5 % v suhi snovi

| | vlaga, če < 50 % |
| --- | --- |

vlaga, če < 50 %

4.1.14

frukto-oligosaharidi

Proizvod, pridobljen iz sladkorja sladkorne pese z encimskim postopkom.

vlaga, če > 28 %

4.2.1

sok rdeče pese

Sok iz stisnjene rdeče pese (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva), z naknadnim koncentriranjem in pasterizacijo, pri čemer se ohranita značilen okus in aroma po zelenjavi.

vlaga, če < 50 % ali > 60 %

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

4.3.1

korenje

Koren rumenega ali rdečega korenja vrste Daucus carota L.

4.3.2

olupki korenja, kuhani v pari

Vlažen proizvod predelave korenja, sestavljen iz olupkov, odstranjenih s korena korenja s parno obdelavo, čemur se lahko dodajo pomožni tokovi želatinastega korenčkovega škroba. Najvišja vsebnost vlage: 97 %.

škrob

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

vlaga, če < 87 % ali > 97 %

4.3.3

ostanki korenja

Vlažen proizvod, ki se sprosti z mehanskim ločevanjem pri obdelavi korenja in ki je sestavljen predvsem iz posušenih korenov in ostankov korenja. Proizvod je lahko bil podvržen toplotno obdelavi. Najvišja vsebnost vlage: 97 %.

škrob

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

vlaga, če < 87 % ali > 97 %

4.3.4

korenčkovi kosmiči

Proizvod, pridobljen s kosmičenjem korena rumenega ali rdečega korenja. Kosmiči se nato posušijo.

4.3.5

korenje, posušeno

Koren rumenega ali rdečega korenja, ne glede na obliko, v kateri je prisoten, ki se nato posuši.

surove vlaknine

4.3.6

korenčkova krma, posušena

Proizvod, sestavljen iz notranje pulpe in zunanjih ovojev, ki so posušeni.

surove vlaknine

4.4.1

koren cikorije

Koren vrste Cichorium intybus L.

4.4.2

zgornji in spodnji deli cikorije

Sveži proizvod predelave cikorije. Sestavljen je predvsem iz očiščenih delov cikorije in delov njenih listov.

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

vlaga, če > 50 %

4.4.3

seme cikorije

Seme vrste Cichorium intybus L.

4.4.4

stisnjena pulpa cikorije

Proizvod pridobivanja inulina iz korena vrste Cichorium intybus L., ki je sestavljen iz ekstrahiranih in mehansko stisnjenih rezin cikorije. (Topni) ogljikovi hidrati cikorije in voda so bili delno odstranjeni.

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

vlaga, če < 65 % ali > 82 %

4.4.5

posušena pulpa cikorije

Proizvod pridobivanja inulina iz korena vrste Cichorium intybus L., ki je sestavljen iz ekstrahiranih in mehansko stisnjenih rezin cikorije in nato posušen. (Topni) ogljikovi hidrati cikorije so bili delno ekstrahirani.

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

4.4.6

koren cikorije v prahu

Proizvod, pridobljen s sekljanjem, sušenjem in mletjem korena cikorije.

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

4.4.7

melasa cikorije

Proizvod predelave cikorije, pridobljen med pridobivanjem inulina in oligofruktoze.

surove beljakovine

vlaga, če < 20 % ali > 30 %

4.4.8

vinasa cikorije

Proizvod predelave cikorije, pridobljen med rafiniranjem inulina in oligofruktoze.

surove beljakovine

vlaga, če < 30 % ali > 40 %

4.4.9

inulin iz cikorije

Inulin je fruktan, ekstrahiran iz korena vrste Cichorium intybus L.

4.4.10

sirup oligofruktoze

Proizvod, pridobljen z delno hidrolizo inulina iz vrste Cichorium intybus L.

vlaga, če < 20 % ali > 30 %

4.4.11

oligofruktoza, posušena

Proizvod, pridobljen z delno hidrolizo inulina iz vrste Cichorium intybus L. in nato posušen.

4.5.1

česen, posušen

Bel do rumen prah čistega, mletega česna, Allium sativum L.

4.6.1

manioka; [tapioka]; [kasava]

Koreni vrste Manihot esculenta Crantz, ne glede na obliko, v kateri so prisotni.

vlaga, če < 60 % ali > 70 %

4.6.2

manioka, posušena

Koreni manioke, ne glede na obliko, v kateri so prisotni, ki so nato posušeni.

škrob

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

4.7.1

pulpa čebule

Vlažen proizvod, ki se sprosti med predelavo čebule (vrste Allium) ter je sestavljen iz lupin in celih čebul. Če je iz postopka pridobivanja olja čebule, potem sestoji predvsem iz kuhanih ostankov čebule.

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

4.7.2

čebula, ocvrta

Olupljeni in v drobtinah povaljani deli čebule, ki se nato ocvrejo.

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

surove maščobe

4.8.1

krompir

Gomolji Solanum tuberosum L.

vlaga, če < 72 % ali > 88 %

4.8.2

krompir, olupljen

Krompir, ki mu je bila s parno obdelavo odstranjena lupina.

škrob

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

4.8.3

krompirjevi olupki, kuhani v pari

Vlažen proizvod predelave krompirja, sestavljen iz olupkov, odstranjenih s krompirja s parno obdelavo, čemur se lahko dodajo pomožni tokovi želatinastega krompirjevega škroba. Lahko je zmečkan (pire).

vlaga, če < 82 % ali > 93 %

škrob

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

4.8.4

krompirjevi odrezki, surovi

Proizvod, ki se sprosti s krompirja (tudi olupljenega) med pripravo krompirjevih proizvodov za prehrano ljudi,

vlaga, če < 72 % ali > 88 %

škrob

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

4.8.5

ostanki krompirja

Proizvod, ki se sprosti z mehanskim ločevanjem pri obdelavi krompirja in ki je sestavljen predvsem iz posušenega krompirja in ostankov krompirja. Proizvod je lahko bil podvržen toplotno obdelavi.

vlaga, če < 82 % ali > 93 %

škrob

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

4.8.6

krompir, zmečkan

Blanširan ali kuhan v vreli vodi in nato zmečkan krompirjev proizvod.

škrob

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

4.8.7

krompirjevi kosmiči

Proizvod, pridobljen z rotacijskim sušenjem opranih, olupljenih ali neolupljenih, na pari kuhanih krompirjev.

škrob

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

4.8.8

krompirjeva pulpa

Proizvod pridobivanja krompirjevega škroba, ki je sestavljen iz ekstrahiranih zmletih krompirjev.

vlaga, če < 77 % ali > 88 %

4.8.9

krompirjeva pulpa, posušena

Posušen proizvod pridobivanja krompirjevega škroba, ki je sestavljen iz ekstrahiranih zmletih krompirjev.

4.8.10

krompirjeve beljakovine

Proizvod pridobivanja škroba, sestavljen predvsem iz beljakovinskih snovi, pridobljenih po ločevanju škroba.

surove beljakovine

4.8.11

krompirjeve beljakovine, hidrolizirane

Beljakovine, pridobljene z nadzorovano encimsko hidrolizo krompirjevih beljakovin.

surove beljakovine

4.8.12

krompirjeve beljakovine, fermentirane

Proizvod, pridobljen s fermentacijo krompirjevih beljakovin in nato sušen s pršenjem.

surove beljakovine

4.8.13

krompirjeve beljakovine, fermentirane, tekoče

Tekoči proizvod, pridobljen s fermentacijo krompirjevih beljakovin.

surove beljakovine

4.8.14

krompirjev sok, koncentriran

Koncentrirani proizvod pridobivanja krompirjevega škroba, sestavljen iz snovi, ki je ostala po delni odstranitvi vlaknin, beljakovin in škroba iz pulpe celotnega krompirja in izhlapevanju dela vode.

vlaga, če < 50 % ali > 60 %

če je vlaga < 50 %:

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

| — | surovi pepel |
| --- | --- |

—

surovi pepel

4.8.15

peletiran krompir

Sušeni krompir (krompir po pranju, lupljenju, drobljenju – rezanju, kosmičenju itd. – in dehidriran krompir).

4.9.1

sladki krompir

Gomolji vrste Ipomoea batatas L., ne glede na obliko, v kateri so prisotni.

vlaga, če < 57 % ali > 78 %

4.10.1

jeruzalemska artičoka; [topinambur]

Gomolji vrste Helianthus tuberosus L., ne glede na obliko, v kateri so prisotni.

vlaga, če < 75 % ali > 80 %

5.   Druga semena in sadeži ter iz njih pridobljeni proizvodi

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.1.1 | želod | Cel sadež hrasta vrste dob (Quercus robur L.), hrasta vrste graden (Quercus petraea (Matt.) Liebl.), hrasta vrste plutovec (Quercus suber L.) ali druge vrste hrasta. | |
| 5.1.2 | želod, oluščen | Proizvod, pridobljen z luščenjem želoda. | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 5.2.1 | mandelj | Cel ali zdrobljen sadež vrste Prunus dulcis, z luščinami ali brez njih. | |
| 5.2.2 | luščine mandlja | Luščine mandlja, pridobljene iz oluščenih semen mandlja s fizičnim ločevanjem od jedrc in z mletjem. | surove vlaknine |
| 5.3.1 | seme janeža | Semena vrste Pimpinella anisum. | |
| 5.4.1 | jabolčna pulpa, posušena; [jabolčna mezga, posušena] | Proizvod, pridobljen med pridobivanjem soka iz sadeža Malus domestica ali jabolčnika. Sestoji predvsem iz notranje pulpe in zunanjih ovojev, ki so posušeni. Lahko je brez pektina. | surove vlaknine |
| 5.4.2 | jabolčna pulpa, stisnjena; [jabolčna mezga, stisnjena] | Vlažen proizvod, pridobljen med pridobivanjem jabolčnega soka ali jabolčnika. Sestoji predvsem iz notranje pulpe in zunanjih ovojev, ki so stisnjeni. Lahko je brez pektina. | surove vlaknine |
| 5.4.3 | melasa jabolka | Proizvod, pridobljen po pridobivanju pektina iz jabolčne pulpe. Lahko je brez pektina. | surove beljakovine
  surove vlaknine
  surovo olje in maščobe, če > 10 % |
| 5.5.1 | seme sladkorne pese | Semena sladkorne pese. | |
| 5.6.1 | ajda | Semena vrste Fagopyrum esculentum. | |
| 5.6.2 | ajdove pleve in otrobi | Proizvod, pridobljen med mletjem zrn ajde. | surove vlaknine |
| 5.6.3 | ajdova krmna moka | Proizvod, pridobljen z mletjem presejane ajde v ajdovo moko. Vsebuje predvsem dele endosperma, z drobnimi delci zunanjih ovojev in nekaj raznovrstnih delov zrnja. Ne sme vsebovati več kot 10 % surovih vlaknin. | surove vlaknine
  škrob |
| 5.7.1 | seme rdečega zelja | Semena vrste Brassica oleracea var. capitata f. Rubra. | |
| 5.8.1 | seme kanarske čužke | Semena vrste Phalaris canariensis. | |
| 5.9.1 | seme kumine | Semena vrste Carum carvi L. | |
| 5.12.1 | zdrobljen kostanj | Proizvod pridobivanja moke iz kostanja, sestavljen predvsem iz delcev endosperma, z drobnimi delci ovojev in ostanki kostanja (Castanea spp.). | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 5.13.1 | pulpa citrusov | Proizvod, pridobljen s stiskanjem citrusov vrst Citrus (L.) spp. ali med pridobivanjem soka iz citrusov. Lahko je brez pektina. | surove vlaknine |
| 5.13.2 | pulpa citrusov, posušena | Proizvod, pridobljen s stiskanjem citrusov ali med pridobivanjem soka iz citrusov, ki se nato posuši. Lahko je brez pektina. | surove vlaknine |
| 5.14.1 | seme travniške detelje | Semena vrste Trifolium pratense L. | |
| 5.14.2 | seme bele (plazeče) detelje | Semena vrste Trifolium repens L. | |
| 5.15.1 | kavne luščine | Proizvod, pridobljen iz oluščenih semen kavovca. | surove vlaknine |
| 5.16.1 | seme modrega glavinca | Semena vrste Centaurea cyanus L. | |
| 5.17.1 | seme navadne kumare | Semena vrste Cucumis sativus L. | |
| 5.18.1 | seme ciprese | Semena vrste Cupressus L. | |
| 5.19.1 | datelj | Sadež dateljnove palme Phoenix dactylifera L. Lahko je posušen. | |
| 5.19.2 | seme dateljna | Cela semena dateljnove palme. | surove vlaknine |
| 5.20.1 | janeževa semena | Semena vrste Foeniculum vulgare Mill. | |
| 5.21.1 | figa | Sadež rastline Ficus carica L. Lahko je posušen. | |
| 5.22.1 | jedrca sadeža (13) | Proizvod iz notranjih, užitnih semen oreška ali koščic. | |
| 5.22.2 | sadna pulpa (13) | Proizvod, pridobljen med pridobivanjem sadnega soka in sadne kaše. Lahko je brez pektina. | surove vlaknine |
| 5.22.3 | sadna pulpa, posušena (13) | Proizvod, pridobljen med pridobivanjem sadnega soka in sadne kaše, ki se nato posuši. Lahko je brez pektina. | surove vlaknine |
| 5.23.1 | kreša | Semena vrste Lepidium sativum L. | surove vlaknine |
| 5.24.1 | travna semena | Semena trav iz družin Poaceae, Cyperaceae in Juncaceae. | |
| 5.25.1 | grozdne peške | Iz grozdne pulpe odstranjene peške, iz katerih ni bilo odstranjeno olje. | surove maščobe
  surove vlaknine |
| 5.25.2 | zdrob iz grozdnih pešk | Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo grozdnih pešk. | surove vlaknine |
| 5.25.3 | grozdna pulpa [grozdne tropine] | Grozdna pulpa, hitro sušena po ekstrakciji alkohola, iz katere je bilo odstranjenih kar največ pecljev in pešk. | surove vlaknine |
| 5.26.1 | lešnik | Cel ali zdrobljen sadež Corylus (L.) spp., z luščinami ali brez njih. | |
| 5.27.1 | pektin | Pektin, ekstrahiran iz ustreznega rastlinskega materiala. | |
| 5.28.1 | seme perile | Semena vrste Perilla frutescens L. in njeni zmleti proizvodi. | |
| 5.29.1 | pinjola | Semena vrste Pinus (L.) spp. | |
| 5.30.1 | pistacija | Sadež vrste Pistacia vera L. | |
| 5.31.1 | seme trpotca | Semena vrste Plantago (L.) spp. | |
| 5.32.1 | seme redkve | Semena vrste Raphanus sativus L. | |
| 5.33.1 | seme špinače | Semena vrste Spinacia oleracea L. | |
| 5.34.1 | seme pegastega badlja | Semena vrste Carduus marianus L. | |
| 5.35.1 | paradižnikova pulpa [paradižnikova mezga] | Proizvod, pridobljen s stiskanjem paradižnikov vrste Solanum lycopersicum L. med pridobivanjem paradižnikovega soka. Sestoji predvsem iz lupine paradižnika in semen. | surove vlaknine |
| 5.36.1 | seme rmana | Semena vrste Achillea millefolium L. | |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

5.1.1

želod

Cel sadež hrasta vrste dob (Quercus robur L.), hrasta vrste graden (Quercus petraea (Matt.) Liebl.), hrasta vrste plutovec (Quercus suber L.) ali druge vrste hrasta.

5.1.2

želod, oluščen

Proizvod, pridobljen z luščenjem želoda.

surove beljakovine

surove vlaknine

5.2.1

mandelj

Cel ali zdrobljen sadež vrste Prunus dulcis, z luščinami ali brez njih.

5.2.2

luščine mandlja

Luščine mandlja, pridobljene iz oluščenih semen mandlja s fizičnim ločevanjem od jedrc in z mletjem.

surove vlaknine

5.3.1

seme janeža

Semena vrste Pimpinella anisum.

5.4.1

jabolčna pulpa, posušena; [jabolčna mezga, posušena]

Proizvod, pridobljen med pridobivanjem soka iz sadeža Malus domestica ali jabolčnika. Sestoji predvsem iz notranje pulpe in zunanjih ovojev, ki so posušeni. Lahko je brez pektina.

surove vlaknine

5.4.2

jabolčna pulpa, stisnjena; [jabolčna mezga, stisnjena]

Vlažen proizvod, pridobljen med pridobivanjem jabolčnega soka ali jabolčnika. Sestoji predvsem iz notranje pulpe in zunanjih ovojev, ki so stisnjeni. Lahko je brez pektina.

surove vlaknine

5.4.3

melasa jabolka

Proizvod, pridobljen po pridobivanju pektina iz jabolčne pulpe. Lahko je brez pektina.

surove beljakovine

surove vlaknine

surovo olje in maščobe, če > 10 %

5.5.1

seme sladkorne pese

Semena sladkorne pese.

5.6.1

ajda

Semena vrste Fagopyrum esculentum.

5.6.2

ajdove pleve in otrobi

Proizvod, pridobljen med mletjem zrn ajde.

surove vlaknine

5.6.3

ajdova krmna moka

Proizvod, pridobljen z mletjem presejane ajde v ajdovo moko. Vsebuje predvsem dele endosperma, z drobnimi delci zunanjih ovojev in nekaj raznovrstnih delov zrnja. Ne sme vsebovati več kot 10 % surovih vlaknin.

surove vlaknine

škrob

5.7.1

seme rdečega zelja

Semena vrste Brassica oleracea var. capitata f. Rubra.

5.8.1

seme kanarske čužke

Semena vrste Phalaris canariensis.

5.9.1

seme kumine

Semena vrste Carum carvi L.

5.12.1

zdrobljen kostanj

Proizvod pridobivanja moke iz kostanja, sestavljen predvsem iz delcev endosperma, z drobnimi delci ovojev in ostanki kostanja (Castanea spp.).

surove beljakovine

surove vlaknine

5.13.1

pulpa citrusov

Proizvod, pridobljen s stiskanjem citrusov vrst Citrus (L.) spp. ali med pridobivanjem soka iz citrusov. Lahko je brez pektina.

surove vlaknine

5.13.2

pulpa citrusov, posušena

Proizvod, pridobljen s stiskanjem citrusov ali med pridobivanjem soka iz citrusov, ki se nato posuši. Lahko je brez pektina.

surove vlaknine

5.14.1

seme travniške detelje

Semena vrste Trifolium pratense L.

5.14.2

seme bele (plazeče) detelje

Semena vrste Trifolium repens L.

5.15.1

kavne luščine

Proizvod, pridobljen iz oluščenih semen kavovca.

surove vlaknine

5.16.1

seme modrega glavinca

Semena vrste Centaurea cyanus L.

5.17.1

seme navadne kumare

Semena vrste Cucumis sativus L.

5.18.1

seme ciprese

Semena vrste Cupressus L.

5.19.1

datelj

Sadež dateljnove palme Phoenix dactylifera L. Lahko je posušen.

5.19.2

seme dateljna

Cela semena dateljnove palme.

surove vlaknine

5.20.1

janeževa semena

Semena vrste Foeniculum vulgare Mill.

5.21.1

figa

Sadež rastline Ficus carica L. Lahko je posušen.

5.22.1

jedrca sadeža (13)

Proizvod iz notranjih, užitnih semen oreška ali koščic.

5.22.2

sadna pulpa (13)

Proizvod, pridobljen med pridobivanjem sadnega soka in sadne kaše. Lahko je brez pektina.

surove vlaknine

5.22.3

sadna pulpa, posušena (13)

Proizvod, pridobljen med pridobivanjem sadnega soka in sadne kaše, ki se nato posuši. Lahko je brez pektina.

surove vlaknine

5.23.1

kreša

Semena vrste Lepidium sativum L.

surove vlaknine

5.24.1

travna semena

Semena trav iz družin Poaceae, Cyperaceae in Juncaceae.

5.25.1

grozdne peške

Iz grozdne pulpe odstranjene peške, iz katerih ni bilo odstranjeno olje.

surove maščobe

surove vlaknine

5.25.2

zdrob iz grozdnih pešk

Proizvod pridobivanja olja, pridobljen z ekstrakcijo grozdnih pešk.

surove vlaknine

5.25.3

grozdna pulpa [grozdne tropine]

Grozdna pulpa, hitro sušena po ekstrakciji alkohola, iz katere je bilo odstranjenih kar največ pecljev in pešk.

surove vlaknine

5.26.1

lešnik

Cel ali zdrobljen sadež Corylus (L.) spp., z luščinami ali brez njih.

5.27.1

pektin

Pektin, ekstrahiran iz ustreznega rastlinskega materiala.

5.28.1

seme perile

Semena vrste Perilla frutescens L. in njeni zmleti proizvodi.

5.29.1

pinjola

Semena vrste Pinus (L.) spp.

5.30.1

pistacija

Sadež vrste Pistacia vera L.

5.31.1

seme trpotca

Semena vrste Plantago (L.) spp.

5.32.1

seme redkve

Semena vrste Raphanus sativus L.

5.33.1

seme špinače

Semena vrste Spinacia oleracea L.

5.34.1

seme pegastega badlja

Semena vrste Carduus marianus L.

5.35.1

paradižnikova pulpa [paradižnikova mezga]

Proizvod, pridobljen s stiskanjem paradižnikov vrste Solanum lycopersicum L. med pridobivanjem paradižnikovega soka. Sestoji predvsem iz lupine paradižnika in semen.

surove vlaknine

5.36.1

seme rmana

Semena vrste Achillea millefolium L.

6.   Voluminozna krma in iz nje pridobljeni proizvodi

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 6.1.1 | blitva | Listi vrste Beta spp. | |
| 6.2.1 | žitarice (14) | Cele žitarice ali njihovi deli. Lahko so posušene, sveže ali silirane. | |
| 6.3.1 | žitna slama (14) | Slama žit. | |
| 6.3.2 | žitna slama, obdelana (14)
   (15) | Proizvod, pridobljen z ustrezno obdelavo slame žit. | natrij, če je obdelano z NaOH |
| 6.4.1 | deteljna moka | Proizvod, pridobljen s sušenjem in mletjem detelje Trifolium spp. Vsebuje lahko do 20 % lucerne (Medicago sativa L. in Medicago var. Martyn) ali druge krme, ki je bila posušena in zmleta skupaj z deteljo. | surove beljakovine
  surove vlaknine
  pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi |
| 6.5.1 | moka iz trave (16); [travna moka] (16); [zelena moka] (16) | Proizvod, pridobljen s sušenjem in mletjem ter v nekaterih primerih stiskanjem trav. | surove beljakovine
  surove vlaknine
  pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi |
| 6.6.1 | trava, posušena na zraku [seno] | Katera koli vrsta trave, posušena na zraku. | pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi |
| 6.6.2 | dehidrirana trava | Proizvod, pridobljen iz trave (katere koli), ki je bil umetno dehidriran (v kateri koli obliki). | surove beljakovine
  vlaknine
  pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi |
| 6.6.3 | trava, zelišča, metuljnice, [zelena krma] | Sveže, silirane ali posušene poljščine, sestavljene iz trave, metuljnic ali zelišč, ki se običajno opisujejo kot silaža, senaža, seno ali zelena krma. | pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi |
| 6.7.1 | konopljina moka | Moka, zmleta iz suhih listov vrste Cannabis sativa L. | surove beljakovine |
| 6.7.2 | konopljina vlakna | Proizvod, pridobljen med predelavo konoplje, zelene barve, posušen, vlaknat. | |
| 6.8.1 | bobova slama | Slama boba. | |
| 6.9.1 | lanena slama | Lanena slama (Linum usitatissimum L.). | |
| 6.10.1 | lucerna; [alfalfa] | Rastline ali deli Medicago sativa L. in Medicago var. Martyn. | pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi |
| 6.10.2 | Na zraku posušena lucerna. [alfalfa, posušena na zraku] | Na zraku posušena lucerna. | pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi |
| 6.10.3 | dehidrirana lucerna; [alfalfa, posušena pri visoki temperaturi] | Umetno dehidrirana lucerna, v kateri koli obliki. | surove beljakovine
  surove vlaknine
  pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi |
| 6.10.4 | lucerna, ekstrudirana; [alfalfa, ekstrudirana] | Peleti lucerne, ki so bili ekstrudirani. | |
| 6.10.5 | lucernina moka; [alfalfina moka] (17) | Proizvod, pridobljen s sušenjem in mletjem lucerne. Vsebuje lahko do 20 % detelje ali druge suhe krme, ki je bila posušena in zmleta istočasno kot lucerna. | surove beljakovine
  surove vlaknine
  pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi |
| 6.10.6 | lucernina pulpa; [alfalfina pulpa] | Suhi proizvod, pridobljen s stiskanjem soka iz lucerne. | surove beljakovine
  surove vlaknine |
| 6.10.7 | beljakovinski koncentrat lucerne; [beljakovinski koncentrat alfalfe] | Proizvod, pridobljen z umetnim sušenjem stisnjenega soka lucerne, ki je bil ločen s centrifugiranjem in toplotno obdelan. | surove beljakovine
  karoten |
| 6.10.8 | topni ostanki lucerne | Proizvod, pridobljen po ekstrakciji beljakovin iz soka lucerne, lahko je posušen. | surove beljakovine |
| 6.11.1 | koruzna silaža | Silirane rastline vrste Zea mays L. ssp. mays ali njihovi deli. | |
| 6.12.1 | grahova slama | Slama vrste Pisum spp. | |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

6.1.1

blitva

Listi vrste Beta spp.

6.2.1

žitarice (14)

Cele žitarice ali njihovi deli. Lahko so posušene, sveže ali silirane.

6.3.1

žitna slama (14)

Slama žit.

6.3.2

žitna slama, obdelana (14)
   (15)

Proizvod, pridobljen z ustrezno obdelavo slame žit.

natrij, če je obdelano z NaOH

6.4.1

deteljna moka

Proizvod, pridobljen s sušenjem in mletjem detelje Trifolium spp. Vsebuje lahko do 20 % lucerne (Medicago sativa L. in Medicago var. Martyn) ali druge krme, ki je bila posušena in zmleta skupaj z deteljo.

surove beljakovine

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

6.5.1

moka iz trave (16); [travna moka] (16); [zelena moka] (16)

Proizvod, pridobljen s sušenjem in mletjem ter v nekaterih primerih stiskanjem trav.

surove beljakovine

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

6.6.1

trava, posušena na zraku [seno]

Katera koli vrsta trave, posušena na zraku.

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

6.6.2

dehidrirana trava

Proizvod, pridobljen iz trave (katere koli), ki je bil umetno dehidriran (v kateri koli obliki).

surove beljakovine

vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

6.6.3

trava, zelišča, metuljnice, [zelena krma]

Sveže, silirane ali posušene poljščine, sestavljene iz trave, metuljnic ali zelišč, ki se običajno opisujejo kot silaža, senaža, seno ali zelena krma.

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

6.7.1

konopljina moka

Moka, zmleta iz suhih listov vrste Cannabis sativa L.

surove beljakovine

6.7.2

konopljina vlakna

Proizvod, pridobljen med predelavo konoplje, zelene barve, posušen, vlaknat.

6.8.1

bobova slama

Slama boba.

6.9.1

lanena slama

Lanena slama (Linum usitatissimum L.).

6.10.1

lucerna; [alfalfa]

Rastline ali deli Medicago sativa L. in Medicago var. Martyn.

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

6.10.2

Na zraku posušena lucerna. [alfalfa, posušena na zraku]

Na zraku posušena lucerna.

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

6.10.3

dehidrirana lucerna; [alfalfa, posušena pri visoki temperaturi]

Umetno dehidrirana lucerna, v kateri koli obliki.

surove beljakovine

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

6.10.4

lucerna, ekstrudirana; [alfalfa, ekstrudirana]

Peleti lucerne, ki so bili ekstrudirani.

6.10.5

lucernina moka; [alfalfina moka] (17)

Proizvod, pridobljen s sušenjem in mletjem lucerne. Vsebuje lahko do 20 % detelje ali druge suhe krme, ki je bila posušena in zmleta istočasno kot lucerna.

surove beljakovine

surove vlaknine

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % v suhi snovi

6.10.6

lucernina pulpa; [alfalfina pulpa]

Suhi proizvod, pridobljen s stiskanjem soka iz lucerne.

surove beljakovine

surove vlaknine

6.10.7

beljakovinski koncentrat lucerne; [beljakovinski koncentrat alfalfe]

Proizvod, pridobljen z umetnim sušenjem stisnjenega soka lucerne, ki je bil ločen s centrifugiranjem in toplotno obdelan.

surove beljakovine

karoten

6.10.8

topni ostanki lucerne

Proizvod, pridobljen po ekstrakciji beljakovin iz soka lucerne, lahko je posušen.

surove beljakovine

6.11.1

koruzna silaža

Silirane rastline vrste Zea mays L. ssp. mays ali njihovi deli.

6.12.1

grahova slama

Slama vrste Pisum spp.

7.   Druge rastline, alge in iz njih pridobljeni proizvodi

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1 | alge (18) | Alge, žive ali predelane, ne glede na obliko, v kateri so prisotne, vključno s svežimi, ohlajenimi ali zamrznjenimi algami. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surov pepel |
| 7.1.2 | posušene alge (18) | Proizvod, pridobljen s sušenjem alg. Ta proizvod se lahko spere, da se zmanjša vsebnost joda. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surov pepel |
| 7.1.3 | moka iz alg (18) | Proizvod pridobivanja olja iz alg, pridobljen z ekstrakcijo alg. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surov pepel |
| 7.1.4 | olje iz alg (18) | Proizvod pridobivanja olja iz alg z ekstrakcijo. | surove maščobe
  vlaga, če > 1 % |
| 7.1.5 | izvleček alg (18); [frakcija alg] (18) | Vodni ali alkoholni izvleček alg, ki vsebuje predvsem ogljikove hidrate. | |
| 7.2.6 | moka iz morske trave | Proizvod, pridobljen s sušenjem in mletjem makroalg, zlasti rjave morske trave. Ta proizvod se lahko spere, da se zmanjša vsebnost joda. | surov pepel |
| 7.3.1 | lubje (11) | Očiščeno in posušeno lubje dreves ali grmovja. | surove vlaknine |
| 7.4.1 | cvetovi (11), posušeni | Vsi deli posušenih cvetov užitnih rastlin in njihovih delov. | surove vlaknine |
| 7.5.1 | brokoli, posušen | Proizvod, pridobljen s sušenjem rastline Brassica oleracea L. po čiščenju z vodo, zmanjševanju velikosti (rezanje, kosmičenje itd.) in odstranitvi vode. | |
| 7.6.1 | melasa (sladkornega) trsa | Sirupast proizvod, pridobljen med proizvodnjo ali rafiniranjem sladkorja iz Saccharum L. | celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza
  vlaga, če > 30 % |
| 7.6.2 | melasa (sladkornega) trsa,
  z manj sladkorja | Proizvod, pridobljen po dodatni ekstrakciji, z uporabo vode iz saharoze iz melas sladkornega trsa. | celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza
  vlaga, če > 28 % |
| 7.6.3 | (trsni) sladkor [saharoza] | Sladkor, ekstrahiran iz sladkornega trsa z uporabo vode. | saharoza |
| 7.6.4 | odpadki sladkornega trsa | Proizvod, pridobljen med ekstrakcijo sladkorja iz sladkornega trsa z uporabo vode. Sestoji predvsem iz vlaknin. | surove vlaknine |
| 7.7.1 | listi, posušeni (11) | Posušeno listje užitnih rastlin in njihovih delov. | surove vlaknine |
| 7.8.1 | lignoceluloza (11) | Proizvod, pridobljen z mehansko obdelavo surovega naravno sušenega lesa in ki sestoji predvsem iz lignoceluloze. | surove vlaknine |
| 7.9.1 | sladki koren | Koren vrste Glycyrrhiza L. | |
| 7.10.1 | meta | Proizvod, pridobljen med sušenjem nadzemnih delov rastline Mentha apicata, Mentha piperita ali Mentha viridis (L.), ne glede na obliko, v kateri so prisotni. | |
| 7.11.1 | špinača, posušena | Proizvod, pridobljen s sušenjem rastline Spinacia oleracea L., ne glede na obliko, v kateri je prisotna. | |
| 7.12.1 | Yucca schidigera | V prah zmleta rastlina Yucca schidigera Roezl. | surove vlaknine |
| 7.13.1 | rastlinsko oglje; [oglje] | Proizvod, pridobljen s karbonizacijo organske rastlinske mase. | surove vlaknine |
| 7.14.1 | les (11) | Kemično neobdelan zreli les ali lesna vlakna. | surove vlaknine |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

7.1.1

alge (18)

Alge, žive ali predelane, ne glede na obliko, v kateri so prisotne, vključno s svežimi, ohlajenimi ali zamrznjenimi algami.

surove beljakovine

surove maščobe

surov pepel

7.1.2

posušene alge (18)

Proizvod, pridobljen s sušenjem alg. Ta proizvod se lahko spere, da se zmanjša vsebnost joda.

surove beljakovine

surove maščobe

surov pepel

7.1.3

moka iz alg (18)

Proizvod pridobivanja olja iz alg, pridobljen z ekstrakcijo alg.

surove beljakovine

surove maščobe

surov pepel

7.1.4

olje iz alg (18)

Proizvod pridobivanja olja iz alg z ekstrakcijo.

surove maščobe

vlaga, če > 1 %

7.1.5

izvleček alg (18); [frakcija alg] (18)

Vodni ali alkoholni izvleček alg, ki vsebuje predvsem ogljikove hidrate.

7.2.6

moka iz morske trave

Proizvod, pridobljen s sušenjem in mletjem makroalg, zlasti rjave morske trave. Ta proizvod se lahko spere, da se zmanjša vsebnost joda.

surov pepel

7.3.1

lubje (11)

Očiščeno in posušeno lubje dreves ali grmovja.

surove vlaknine

7.4.1

cvetovi (11), posušeni

Vsi deli posušenih cvetov užitnih rastlin in njihovih delov.

surove vlaknine

7.5.1

brokoli, posušen

Proizvod, pridobljen s sušenjem rastline Brassica oleracea L. po čiščenju z vodo, zmanjševanju velikosti (rezanje, kosmičenje itd.) in odstranitvi vode.

7.6.1

melasa (sladkornega) trsa

Sirupast proizvod, pridobljen med proizvodnjo ali rafiniranjem sladkorja iz Saccharum L.

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

vlaga, če > 30 %

7.6.2

melasa (sladkornega) trsa,

z manj sladkorja

Proizvod, pridobljen po dodatni ekstrakciji, z uporabo vode iz saharoze iz melas sladkornega trsa.

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

vlaga, če > 28 %

7.6.3

(trsni) sladkor [saharoza]

Sladkor, ekstrahiran iz sladkornega trsa z uporabo vode.

saharoza

7.6.4

odpadki sladkornega trsa

Proizvod, pridobljen med ekstrakcijo sladkorja iz sladkornega trsa z uporabo vode. Sestoji predvsem iz vlaknin.

surove vlaknine

7.7.1

listi, posušeni (11)

Posušeno listje užitnih rastlin in njihovih delov.

surove vlaknine

7.8.1

lignoceluloza (11)

Proizvod, pridobljen z mehansko obdelavo surovega naravno sušenega lesa in ki sestoji predvsem iz lignoceluloze.

surove vlaknine

7.9.1

sladki koren

Koren vrste Glycyrrhiza L.

7.10.1

meta

Proizvod, pridobljen med sušenjem nadzemnih delov rastline Mentha apicata, Mentha piperita ali Mentha viridis (L.), ne glede na obliko, v kateri so prisotni.

7.11.1

špinača, posušena

Proizvod, pridobljen s sušenjem rastline Spinacia oleracea L., ne glede na obliko, v kateri je prisotna.

7.12.1

Yucca schidigera

V prah zmleta rastlina Yucca schidigera Roezl.

surove vlaknine

7.13.1

rastlinsko oglje; [oglje]

Proizvod, pridobljen s karbonizacijo organske rastlinske mase.

surove vlaknine

7.14.1

les (11)

Kemično neobdelan zreli les ali lesna vlakna.

surove vlaknine

8.   Mlečni izdelki in iz njih pridobljeni proizvodi

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 8.1.1 | maslo in proizvodi iz masla | Maslo in proizvodi, pridobljeni s pridobivanjem ali predelavo masla (npr. masleni serum), razen če so navedeni ločeno. | surove beljakovine
  surove maščobe
  laktoza
  vlaga, če > 6 % |
| 8.2.1 | pinjenec/koncentrat pinjenca/pinjenec v prahu (19) | Proizvod, pridobljen s pinjenjem masla iz smetane ali s podobnim postopkom.
  Uporabi se lahko koncentriranje ali sušenje. | surove beljakovine
  surove maščobe
  laktoza
  vlaga, če > 6 % |
| 8.3.1 | kazein | Proizvod, pridobljen iz posnetega mleka ali pinjenca s sušenjem kazeina, oborjenega z uporabo kislin ali sirila. | surove beljakovine
  vlaga, če > 10 % |
| 8.4.1 | kazeinat | Proizvod, ekstrahiran iz skute ali kazeina s snovmi za nevtralizacijo in sušenjem. | surove beljakovine
  vlaga, če > 10 % |
| 8.5.1 | sir in sirni izdelki | Sir ter izdelki iz sira in proizvodov na osnovi mleka. | surove beljakovine
  surove maščobe |
| 8.6.1 | kolostrum | Tekočina, ki jo izločajo mlečne žleze živali, ki proizvajajo mleko, do pet dni po kotitvi. | surove beljakovine |
| 8.7.1 | mlečni stranski proizvodi | Proizvodi iz mlečne proizvodnje (med drugim: nekdanji mlečni proizvodi, blato iz centrifug ali separatorjev, bela voda, mlečni minerali). | vlaga
  surove beljakovine
  surove maščobe
  celokupni sladkorji |
| 8.8.1 | fermentirani mlečni izdelki | Proizvodi, pridobljeni s fermentacijo mleka (npr. jogurti itd.). | surove beljakovine
  surove maščobe |
| 8.9.1 | laktoza | Sladkor, pridobljen iz mleka ali sirotke s prečiščevanjem in sušenjem. | laktoza
  vlaga, če > 5 % |
| 8.10.1 | mleko/mlečni koncentrat/mleko v prahu (19) | Običajni izloček mlečnih žlez, pridobljen z eno ali več molžami. Uporabi se lahko koncentriranje ali sušenje. | surove beljakovine
  surove maščobe
  vlaga, če > 5 % |
| 8.11.1 | posneto mleko/koncentrat posnetega mleka/posneto mleko v prahu (19) | Mleko, katerega vsebnost maščob je bila zmanjšana z ločevanjem.
  Uporabi se lahko koncentriranje ali sušenje. | surove beljakovine
  vlaga, če > 5 % |
| 8.12.1 | mlečna maščoba | Proizvod, pridobljen s posnemanjem mleka. | surove maščobe |
| 8.13.1 | mlečne beljakovine v prahu | Proizvod, pridobljen s sušenjem beljakovinskih sestavin, izločenih iz mleka s kemično ali fizikalno obdelavo. | surove beljakovine
  vlaga, če > 8 % |
| 8.14.1 | kondenzirano in evaporirano mleko ter njegovi proizvodi | Kondenzirano in evaporirano mleko ter proizvodi, pridobljeni s proizvodnjo ali predelavo teh proizvodov. | surove beljakovine
  surove maščobe
  vlaga, če > 5 % |
| 8.15.1 | mlečni permeat/mlečni permeat v prahu (19) | Proizvod, pridobljen s filtracijo (ultra, nano ali mikro) mleka (ki prehaja skozi membrano) in iz katerega je lahko bila delno odstranjena laktoza.
  Lahko se uporabita reverzna osmoza in sušenje. | surov pepel
  surove beljakovine
  laktoza
  vlaga, če > 8 % |
| 8.16.1 | mlečni koncentrat/mlečni koncentrat v prahu (19) | Proizvod, pridobljen s filtracijo (ultra, nano ali mikro) mleka (ki ga zadrži membrana).
  Lahko se uporabi sušenje. | surove beljakovine
  surov pepel
  laktoza
  vlaga, če > 8 % |
| 8.17.1 | sirotka/koncentrat sirotke/sirotka v prahu (19) | Proizvod postopka izdelave sira, skute ali kazeina.
  Uporabi se lahko koncentriranje ali sušenje. | surove beljakovine
  laktoza
  vlaga, če > 8 %
  surov pepel |
| 8.18.1 | sirotka brez laktoze/sirotka brez laktoze v prahu (19) | Sirotka, iz katere je bila delno odstranjena laktoza.
  Lahko se uporabi sušenje. | surove beljakovine
  laktoza
  vlaga, če > 8 %
  surov pepel |
| 8.19.1 | beljakovine iz sirotke/beljakovine iz sirotke v prahu (19) | Proizvod, pridobljen s sušenjem beljakovinskih sestavin, izločenih iz sirotke s kemično ali fizikalno obdelavo. Lahko se uporabi sušenje. | surove beljakovine
  vlaga, če > 8 % |
| 8.20.1 | demineralizirana sirotka brez laktoze/demineralizirana sirotka brez laktoze, v prahu (19) | Sirotka, iz katere so bili delno odstranjeni laktoza in minerali.
  Lahko se uporabi sušenje. | surove beljakovine
  laktoza
  surov pepel
  vlaga, če > 8 % |
| 8.21.1 | permeat sirotke/permeat sirotke v prahu (19) | Proizvod, pridobljen s filtracijo (ultra, nano ali mikro) sirotke (ki prehaja skozi membrano) in iz katerega je lahko bila delno odstranjena laktoza.
  Lahko se uporabita reverzna osmoza in sušenje. | surov pepel
  surove beljakovine
  laktoza
  vlaga, če > 8 % |
| 8.22.1 | koncentrat sirotke/koncentrat sirotke v prahu (19) | Proizvod, pridobljen s filtracijo (ultra, nano ali mikro) sirotke (ki ga zadrži membrana).
  Lahko se uporabi sušenje. | surove beljakovine
  surov pepel
  laktoza
  vlaga, če > 8 % |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

8.1.1

maslo in proizvodi iz masla

Maslo in proizvodi, pridobljeni s pridobivanjem ali predelavo masla (npr. masleni serum), razen če so navedeni ločeno.

surove beljakovine

surove maščobe

laktoza

vlaga, če > 6 %

8.2.1

pinjenec/koncentrat pinjenca/pinjenec v prahu (19)

Proizvod, pridobljen s pinjenjem masla iz smetane ali s podobnim postopkom.

Uporabi se lahko koncentriranje ali sušenje.

surove beljakovine

surove maščobe

laktoza

vlaga, če > 6 %

8.3.1

kazein

Proizvod, pridobljen iz posnetega mleka ali pinjenca s sušenjem kazeina, oborjenega z uporabo kislin ali sirila.

surove beljakovine

vlaga, če > 10 %

8.4.1

kazeinat

Proizvod, ekstrahiran iz skute ali kazeina s snovmi za nevtralizacijo in sušenjem.

surove beljakovine

vlaga, če > 10 %

8.5.1

sir in sirni izdelki

Sir ter izdelki iz sira in proizvodov na osnovi mleka.

surove beljakovine

surove maščobe

8.6.1

kolostrum

Tekočina, ki jo izločajo mlečne žleze živali, ki proizvajajo mleko, do pet dni po kotitvi.

surove beljakovine

8.7.1

mlečni stranski proizvodi

Proizvodi iz mlečne proizvodnje (med drugim: nekdanji mlečni proizvodi, blato iz centrifug ali separatorjev, bela voda, mlečni minerali).

vlaga

surove beljakovine

surove maščobe

celokupni sladkorji

8.8.1

fermentirani mlečni izdelki

Proizvodi, pridobljeni s fermentacijo mleka (npr. jogurti itd.).

surove beljakovine

surove maščobe

8.9.1

laktoza

Sladkor, pridobljen iz mleka ali sirotke s prečiščevanjem in sušenjem.

laktoza

vlaga, če > 5 %

8.10.1

mleko/mlečni koncentrat/mleko v prahu (19)

Običajni izloček mlečnih žlez, pridobljen z eno ali več molžami. Uporabi se lahko koncentriranje ali sušenje.

surove beljakovine

surove maščobe

vlaga, če > 5 %

8.11.1

posneto mleko/koncentrat posnetega mleka/posneto mleko v prahu (19)

Mleko, katerega vsebnost maščob je bila zmanjšana z ločevanjem.

Uporabi se lahko koncentriranje ali sušenje.

surove beljakovine

vlaga, če > 5 %

8.12.1

mlečna maščoba

Proizvod, pridobljen s posnemanjem mleka.

surove maščobe

8.13.1

mlečne beljakovine v prahu

Proizvod, pridobljen s sušenjem beljakovinskih sestavin, izločenih iz mleka s kemično ali fizikalno obdelavo.

surove beljakovine

vlaga, če > 8 %

8.14.1

kondenzirano in evaporirano mleko ter njegovi proizvodi

Kondenzirano in evaporirano mleko ter proizvodi, pridobljeni s proizvodnjo ali predelavo teh proizvodov.

surove beljakovine

surove maščobe

vlaga, če > 5 %

8.15.1

mlečni permeat/mlečni permeat v prahu (19)

Proizvod, pridobljen s filtracijo (ultra, nano ali mikro) mleka (ki prehaja skozi membrano) in iz katerega je lahko bila delno odstranjena laktoza.

Lahko se uporabita reverzna osmoza in sušenje.

surov pepel

surove beljakovine

laktoza

vlaga, če > 8 %

8.16.1

mlečni koncentrat/mlečni koncentrat v prahu (19)

Proizvod, pridobljen s filtracijo (ultra, nano ali mikro) mleka (ki ga zadrži membrana).

Lahko se uporabi sušenje.

surove beljakovine

surov pepel

laktoza

vlaga, če > 8 %

8.17.1

sirotka/koncentrat sirotke/sirotka v prahu (19)

Proizvod postopka izdelave sira, skute ali kazeina.

Uporabi se lahko koncentriranje ali sušenje.

surove beljakovine

laktoza

vlaga, če > 8 %

surov pepel

8.18.1

sirotka brez laktoze/sirotka brez laktoze v prahu (19)

Sirotka, iz katere je bila delno odstranjena laktoza.

Lahko se uporabi sušenje.

surove beljakovine

laktoza

vlaga, če > 8 %

surov pepel

8.19.1

beljakovine iz sirotke/beljakovine iz sirotke v prahu (19)

Proizvod, pridobljen s sušenjem beljakovinskih sestavin, izločenih iz sirotke s kemično ali fizikalno obdelavo. Lahko se uporabi sušenje.

surove beljakovine

vlaga, če > 8 %

8.20.1

demineralizirana sirotka brez laktoze/demineralizirana sirotka brez laktoze, v prahu (19)

Sirotka, iz katere so bili delno odstranjeni laktoza in minerali.

Lahko se uporabi sušenje.

surove beljakovine

laktoza

surov pepel

vlaga, če > 8 %

8.21.1

permeat sirotke/permeat sirotke v prahu (19)

Proizvod, pridobljen s filtracijo (ultra, nano ali mikro) sirotke (ki prehaja skozi membrano) in iz katerega je lahko bila delno odstranjena laktoza.

Lahko se uporabita reverzna osmoza in sušenje.

surov pepel

surove beljakovine

laktoza

vlaga, če > 8 %

8.22.1

koncentrat sirotke/koncentrat sirotke v prahu (19)

Proizvod, pridobljen s filtracijo (ultra, nano ali mikro) sirotke (ki ga zadrži membrana).

Lahko se uporabi sušenje.

surove beljakovine

surov pepel

laktoza

vlaga, če > 8 %

9.   Proizvodi iz kopenskih živali in iz njih pridobljeni proizvodi

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 9.1.1 | živalski stranski proizvodi (20) | Cele toplokrvne kopenske živali ali njihovi deli, sveži, zamrznjeni, kuhani, obdelani s kislino ali posušeni. | surove beljakovine
  surove maščobe
  vlaga, če > 8 % |
| 9.2.1 | živalska maščoba (20) | Proizvod, pridobljen iz maščobe toplokrvnih kopenskih živali. | surove maščobe
  vlaga, če > 1 % |
| 9.3.1 | stranski proizvodi čebelarstva | Med, čebelji vosek, matični mleček, propolis, pelod, predelano ali nepredelano. | celokupni sladkor, izražen kot saharoza |
| 9.4.1 | predelane živalske beljakoviune (20) | Proizvodi, pridobljeni s segrevanjem, sušenjem in mletjem celih toplokrvnih kopenskih živali ali njihovih delov, iz katerih je bila lahko delno ekstrahirana ali fizično odstranjena maščoba. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surov pepel
  vlaga, če > 8 % |
| 9.5.1 | beljakovine, pridobljene s postopkom želatiniranja (20) | Posušene živalske beljakovine za prehrano, pridobljene s proizvodnjo želatine. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surov pepel
  vlaga, če > 8 % |
| 9.6.1 | hidrolizirane živalske beljakovine (20) | Hidrolizirane beljakovine, pridobljene s kemično, mikrobiološko ali encimsko hidrolizo živalskih beljakovin. | surove beljakovine
  vlaga, če > 8 % |
| 9.7.1 | krvna moka (20) | Proizvod, pridobljen s toplotno obdelavo krvi zaklanih toplokrvnih živali. | surove beljakovine
  vlaga, če > 8 % |
| 9.8.1 | krvni proizvodi (20) | Proizvodi, pridobljeni iz krvi ali delov krvi zaklanih toplokrvnih živali; zajemajo suho/zamrznjeno/tekočo plazmo, suho polno kri, suhe/zamrznjene/tekoče rdeče krvničke ali njihove delce ter mešanice. | surove beljakovine
  vlaga, če > 8 % |
| 9.9.1 | odpadki iz gostinskih dejavnosti | Vsa odpadna hrana, ki vsebuje snovi živalskega izvora, vključno z rabljenim jedilnim oljem, iz restavracij, gostinskih obratov in kuhinj, vključno z osrednjimi javnimi kuhinjami in zasebnimi kuhinjami iz gospodinjstev. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surov pepel
  vlaga, če > 8 % |
| 9.10.1 | kolagen (20) | Proizvod na osnovi beljakovin iz živalskih kosti, kož in kit. | surove beljakovine
  vlaga, če > 8 % |
| 9.11.1 | perna moka | Proizvod, pridobljen s sušenjem in mletjem perja zaklanih živali; lahko je hidroliziran. | surove beljakovine
  vlaga, če > 8 % |
| 9.12.1 | želatina (20) | Naravna, topna beljakovina, želirajoča ali neželirajoča, pridobljena z delno hidrolizo kolagena, pridobljenega iz živalskih kosti, kož in kit živali. | surove beljakovine
  vlaga, če > 8 % |
| 9.13.1 | ocvirki (20) | Proizvod, ki nastane pri pridobivanju loja, svinjske masti in drugih ekstrahiranih ali fizično odstranjenih maščob živalskega izvora, svežih, zamrznjenih ali posušenih. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surov pepel
  vlaga, če > 8 % |
| 9.14.1 | proizvodi živalskega izvora (20) | Proizvodi, ki niso več namenjeni prehrani ljudi iz komercialnih razlogov ali zaradi težav pri proizvodnji ali napak pri pakiranju ali drugih napak, ki ne predstavljajo tveganja za zdravje ljudi ali živali; z obdelavo ali brez nje, kot npr. sveži, zamrznjeni, posušeni. | surove beljakovine
  surove maščobe
  vlaga, če > 8 % |
| 9.15.1 | jajca | Cela jajca perutnine vrste Gallus gallus L., z lupinami ali brez njih. | |
| 9.15.2 | beljak | Proizvod, pridobljen iz jajc po ločitvi lupin in rumenjaka, pasteriziran in po možnosti denaturiran. | surove beljakovine
  način denaturacije, če je primerno |
| 9.15.3 | jajčni proizvodi, posušeni | Proizvodi, sestavljeni iz pasteriziranih posušenih jajc brez lupin, ali mešanica različnih deležev posušenega beljaka in posušenega jajčnega rumenjaka. | surove beljakovine
  surove maščobe
  vlaga, če > 5 % |
| 9.15.4 | jajca v prahu, sladkana | Posušena cela sladkana jajca ali njihovi deli. | surove beljakovine
  surove maščobe
  vlaga, če > 5 % |
| 9.15.5 | jajčne lupine, posušene | Proizvod, pridobljen iz jajc perutnine, po odstranitvi vsebine (rumenjaka in beljaka). Lupine se posušijo. | surov pepel |
| 9.16.1 | kopenski nevretenčarji (20) | Kopenski nevretenčarji, celi ali njihovi deli, v vseh življenjskih dobah, razen patogenih vrst za ljudi ali živali; z obdelavo ali brez nje, kot npr. sveži, zamrznjeni, posušeni. | |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

9.1.1

živalski stranski proizvodi (20)

Cele toplokrvne kopenske živali ali njihovi deli, sveži, zamrznjeni, kuhani, obdelani s kislino ali posušeni.

surove beljakovine

surove maščobe

vlaga, če > 8 %

9.2.1

živalska maščoba (20)

Proizvod, pridobljen iz maščobe toplokrvnih kopenskih živali.

surove maščobe

vlaga, če > 1 %

9.3.1

stranski proizvodi čebelarstva

Med, čebelji vosek, matični mleček, propolis, pelod, predelano ali nepredelano.

celokupni sladkor, izražen kot saharoza

9.4.1

predelane živalske beljakoviune (20)

Proizvodi, pridobljeni s segrevanjem, sušenjem in mletjem celih toplokrvnih kopenskih živali ali njihovih delov, iz katerih je bila lahko delno ekstrahirana ali fizično odstranjena maščoba.

surove beljakovine

surove maščobe

surov pepel

vlaga, če > 8 %

9.5.1

beljakovine, pridobljene s postopkom želatiniranja (20)

Posušene živalske beljakovine za prehrano, pridobljene s proizvodnjo želatine.

surove beljakovine

surove maščobe

surov pepel

vlaga, če > 8 %

9.6.1

hidrolizirane živalske beljakovine (20)

Hidrolizirane beljakovine, pridobljene s kemično, mikrobiološko ali encimsko hidrolizo živalskih beljakovin.

surove beljakovine

vlaga, če > 8 %

9.7.1

krvna moka (20)

Proizvod, pridobljen s toplotno obdelavo krvi zaklanih toplokrvnih živali.

surove beljakovine

vlaga, če > 8 %

9.8.1

krvni proizvodi (20)

Proizvodi, pridobljeni iz krvi ali delov krvi zaklanih toplokrvnih živali; zajemajo suho/zamrznjeno/tekočo plazmo, suho polno kri, suhe/zamrznjene/tekoče rdeče krvničke ali njihove delce ter mešanice.

surove beljakovine

vlaga, če > 8 %

9.9.1

odpadki iz gostinskih dejavnosti

Vsa odpadna hrana, ki vsebuje snovi živalskega izvora, vključno z rabljenim jedilnim oljem, iz restavracij, gostinskih obratov in kuhinj, vključno z osrednjimi javnimi kuhinjami in zasebnimi kuhinjami iz gospodinjstev.

surove beljakovine

surove maščobe

surov pepel

vlaga, če > 8 %

9.10.1

kolagen (20)

Proizvod na osnovi beljakovin iz živalskih kosti, kož in kit.

surove beljakovine

vlaga, če > 8 %

9.11.1

perna moka

Proizvod, pridobljen s sušenjem in mletjem perja zaklanih živali; lahko je hidroliziran.

surove beljakovine

vlaga, če > 8 %

9.12.1

želatina (20)

Naravna, topna beljakovina, želirajoča ali neželirajoča, pridobljena z delno hidrolizo kolagena, pridobljenega iz živalskih kosti, kož in kit živali.

surove beljakovine

vlaga, če > 8 %

9.13.1

ocvirki (20)

Proizvod, ki nastane pri pridobivanju loja, svinjske masti in drugih ekstrahiranih ali fizično odstranjenih maščob živalskega izvora, svežih, zamrznjenih ali posušenih.

surove beljakovine

surove maščobe

surov pepel

vlaga, če > 8 %

9.14.1

proizvodi živalskega izvora (20)

Proizvodi, ki niso več namenjeni prehrani ljudi iz komercialnih razlogov ali zaradi težav pri proizvodnji ali napak pri pakiranju ali drugih napak, ki ne predstavljajo tveganja za zdravje ljudi ali živali; z obdelavo ali brez nje, kot npr. sveži, zamrznjeni, posušeni.

surove beljakovine

surove maščobe

vlaga, če > 8 %

9.15.1

jajca

Cela jajca perutnine vrste Gallus gallus L., z lupinami ali brez njih.

9.15.2

beljak

Proizvod, pridobljen iz jajc po ločitvi lupin in rumenjaka, pasteriziran in po možnosti denaturiran.

surove beljakovine

način denaturacije, če je primerno

9.15.3

jajčni proizvodi, posušeni

Proizvodi, sestavljeni iz pasteriziranih posušenih jajc brez lupin, ali mešanica različnih deležev posušenega beljaka in posušenega jajčnega rumenjaka.

surove beljakovine

surove maščobe

vlaga, če > 5 %

9.15.4

jajca v prahu, sladkana

Posušena cela sladkana jajca ali njihovi deli.

surove beljakovine

surove maščobe

vlaga, če > 5 %

9.15.5

jajčne lupine, posušene

Proizvod, pridobljen iz jajc perutnine, po odstranitvi vsebine (rumenjaka in beljaka). Lupine se posušijo.

surov pepel

9.16.1

kopenski nevretenčarji (20)

Kopenski nevretenčarji, celi ali njihovi deli, v vseh življenjskih dobah, razen patogenih vrst za ljudi ali živali; z obdelavo ali brez nje, kot npr. sveži, zamrznjeni, posušeni.

10.   Ribe, druge vodne živali in iz njih pridobljeni proizvodi

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 10.1.1 | vodni nevretenčarji (21) | Celi morski ali sladkovodni nevretenčarji ali njihovi deli, v vseh življenjskih dobah, razen patogenih vrst za ljudi ali živali; z obdelavo ali brez nje, kot npr. sveži, zamrznjeni, posušeni. | |
| 10.2.1 | stranski proizvodi iz vodnih živali (21) | Proizvodi iz obratov ali objektov, kjer pripravljajo ali proizvajajo proizvode za prehrano ljudi; z obdelavo ali brez nje, kot npr. sveži, zamrznjeni, posušeni. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surov pepel |
| 10.3.1 | moka iz rakov | Proizvod, pridobljen s segrevanjem, stiskanjem in sušenjem celih rakov ali njihovih delov, vključno z divjimi in gojenimi kozicami. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove maščobe, če > 20 %
  vlaga, če > 8 % |
| 10.4.1 | ribe (22) | Cele ribe ali njihovi deli: sveži, zamrznjeni, kuhani, obdelani s kislino ali posušeni. | surove beljakovine
  vlaga, če > 8 % |
| 10.4.2 | ribja moka (22) | Proizvod, pridobljen s segrevanjem, stiskanjem in sušenjem celih rib ali njihovih delov, ki se jim pred sušenjem lahko doda ribji sok. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove maščobe, če > 20 %
  vlaga, če > 8 % |
| 10.4.3 | ribji sok | Zgoščen proizvod, pridobljen pri proizvodnji ribje moke, ki je bil odveden in stabiliziran z zakisanjem ali sušenjem. | surove beljakovine
  surove maščobe
  vlaga, če > 5 % |
| 10.4.4 | ribje beljakovine, hidrolizirane | Proizvod, pridobljen s kislo hidrolizo celih rib ali njihovih delov, pogosto koncentriranih s sušenjem. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove maščobe, če > 20 %
  vlaga, če > 8 % |
| 10.4.5 | moka iz ribjih kosti | Proizvod, pridobljen s segrevanjem, stiskanjem in sušenjem delov rib. Sestoji predvsem iz ribjih kosti. | surov pepel |
| 10.4.6 | ribje olje | Olje, pridobljeno iz rib ali njihovih delov, čemur sledi centrifugiranje za odstranitev vode (lahko vključuje podrobnosti v zvezi z vrsto, npr. olje iz jeter polenovke). | surove maščobe
  vlaga, če > 1 % |
| 10.4.7 | ribje olje, hidrogenirano | Olje, pridobljeno s hidrogeniranjem ribjega olja. | vlaga, če > 1 % |
| 10.5.1 | olje iz planktonskih rakcev | Olje, pridobljeno iz kuhanih in stisnjenih morskih planktonskih rakcev, čemur sledi centrifugiranje za odstranitev vode. | vlaga, če > 1 % |
| 10.5.2 | beljakovinski koncentrat planktonskih rakcev, hidroliziran | Proizvod, pridobljen z encimsko hidrolizo celih planktonskih rakcev ali njihovih delov, pogosto koncentriranih s sušenjem. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove maščobe, če > 20 %
  vlaga, če > 8 % |
| 10.6.1 | moka iz morskih kolobarnikov | Proizvod, pridobljen s segrevanjem in sušenjem celih morskih kolobarnikov ali njihovih delov, vključno z vrsto Nereis virens.M. Sars. | maščoba
  pepel, če >20 %
  vlaga, če > 8 % |
| 10.7.1 | moka iz morskega zooplanktona | Proizvod, pridobljen s segrevanjem, stiskanjem in sušenjem morskega zooplanktona, npr. planktonskih rakcev. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove maščobe, če > 20 %
  vlaga, če > 8 % |
| 10.7.2 | olje iz morskega zooplanktona | Olje, pridobljeno iz kuhanega in stisnjenega morskega zooplanktona, čemur sledi centrifugiranje za odstranitev vode. | vlaga, če > 1 % |
| 10.8.1 | moka iz mehkužcev | Proizvod, pridobljen s segrevanjem in sušenjem celih mehkužcev ali njihovih delov, vključno z lignji in školjkami. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove maščobe, če > 20 %
  vlaga, če > 8 % |
| 10.9.1 | moka iz lignjev | Proizvod, pridobljen s segrevanjem, stiskanjem in sušenjem celih lignjev ali njihovih delov. | surove beljakovine
  surove maščobe
  surove maščobe, če > 20 %
  vlaga, če > 8 % |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

10.1.1

vodni nevretenčarji (21)

Celi morski ali sladkovodni nevretenčarji ali njihovi deli, v vseh življenjskih dobah, razen patogenih vrst za ljudi ali živali; z obdelavo ali brez nje, kot npr. sveži, zamrznjeni, posušeni.

10.2.1

stranski proizvodi iz vodnih živali (21)

Proizvodi iz obratov ali objektov, kjer pripravljajo ali proizvajajo proizvode za prehrano ljudi; z obdelavo ali brez nje, kot npr. sveži, zamrznjeni, posušeni.

surove beljakovine

surove maščobe

surov pepel

10.3.1

moka iz rakov

Proizvod, pridobljen s segrevanjem, stiskanjem in sušenjem celih rakov ali njihovih delov, vključno z divjimi in gojenimi kozicami.

surove beljakovine

surove maščobe

surove maščobe, če > 20 %

vlaga, če > 8 %

10.4.1

ribe (22)

Cele ribe ali njihovi deli: sveži, zamrznjeni, kuhani, obdelani s kislino ali posušeni.

surove beljakovine

vlaga, če > 8 %

10.4.2

ribja moka (22)

Proizvod, pridobljen s segrevanjem, stiskanjem in sušenjem celih rib ali njihovih delov, ki se jim pred sušenjem lahko doda ribji sok.

surove beljakovine

surove maščobe

surove maščobe, če > 20 %

vlaga, če > 8 %

10.4.3

ribji sok

Zgoščen proizvod, pridobljen pri proizvodnji ribje moke, ki je bil odveden in stabiliziran z zakisanjem ali sušenjem.

surove beljakovine

surove maščobe

vlaga, če > 5 %

10.4.4

ribje beljakovine, hidrolizirane

Proizvod, pridobljen s kislo hidrolizo celih rib ali njihovih delov, pogosto koncentriranih s sušenjem.

surove beljakovine

surove maščobe

surove maščobe, če > 20 %

vlaga, če > 8 %

10.4.5

moka iz ribjih kosti

Proizvod, pridobljen s segrevanjem, stiskanjem in sušenjem delov rib. Sestoji predvsem iz ribjih kosti.

surov pepel

10.4.6

ribje olje

Olje, pridobljeno iz rib ali njihovih delov, čemur sledi centrifugiranje za odstranitev vode (lahko vključuje podrobnosti v zvezi z vrsto, npr. olje iz jeter polenovke).

surove maščobe

vlaga, če > 1 %

10.4.7

ribje olje, hidrogenirano

Olje, pridobljeno s hidrogeniranjem ribjega olja.

vlaga, če > 1 %

10.5.1

olje iz planktonskih rakcev

Olje, pridobljeno iz kuhanih in stisnjenih morskih planktonskih rakcev, čemur sledi centrifugiranje za odstranitev vode.

vlaga, če > 1 %

10.5.2

beljakovinski koncentrat planktonskih rakcev, hidroliziran

Proizvod, pridobljen z encimsko hidrolizo celih planktonskih rakcev ali njihovih delov, pogosto koncentriranih s sušenjem.

surove beljakovine

surove maščobe

surove maščobe, če > 20 %

vlaga, če > 8 %

10.6.1

moka iz morskih kolobarnikov

Proizvod, pridobljen s segrevanjem in sušenjem celih morskih kolobarnikov ali njihovih delov, vključno z vrsto Nereis virens.M. Sars.

maščoba

pepel, če >20 %

vlaga, če > 8 %

10.7.1

moka iz morskega zooplanktona

Proizvod, pridobljen s segrevanjem, stiskanjem in sušenjem morskega zooplanktona, npr. planktonskih rakcev.

surove beljakovine

surove maščobe

surove maščobe, če > 20 %

vlaga, če > 8 %

10.7.2

olje iz morskega zooplanktona

Olje, pridobljeno iz kuhanega in stisnjenega morskega zooplanktona, čemur sledi centrifugiranje za odstranitev vode.

vlaga, če > 1 %

10.8.1

moka iz mehkužcev

Proizvod, pridobljen s segrevanjem in sušenjem celih mehkužcev ali njihovih delov, vključno z lignji in školjkami.

surove beljakovine

surove maščobe

surove maščobe, če > 20 %

vlaga, če > 8 %

10.9.1

moka iz lignjev

Proizvod, pridobljen s segrevanjem, stiskanjem in sušenjem celih lignjev ali njihovih delov.

surove beljakovine

surove maščobe

surove maščobe, če > 20 %

vlaga, če > 8 %

11.   Rudninske snovi in iz njih pridobljeni proizvodi

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 11.1.1 | kalcijev karbonat (23); [apnenec] | Proizvod, pridobljen z mletjem virov kalcijevega karbonata, kot je apnenec, ali z obarjanjem iz kislih raztopin. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.2 | apnenčaste morske lupine | Proizvod naravnega izvora, pridobljen iz morskih lupin, zmletih ali granuliranih, kot so lupine ostrig ali lupine morskih organizmov. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.3 | kalcijev in magnezijev karbonat | Naravna mešanica kalcijevega karbonata in magnezijevega karbonata. | kalcij, magnezij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.4 | apnenčaste morske alge (Maerl) | Proizvod naravnega izvora, pridobljen iz apnenčastih morskih alg, zmlet ali granuliran. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.5 | litotam | Proizvod naravnega izvora, pridobljen iz apnenčastih morskih alg (Phymatolithon calcareum (Pall.)), zmlet ali granuliran. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.6 | kalcijev klorid | Tehnično čist kalcijev klorid. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.7 | kalcijev hidroksid | Tehnično čist kalcijev hidroksid. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.8 | kalcijev sulfat, brezvodni | Tehnično čist kalcijev sulfat, brezvodni, pridobljen z mletjem brezvodnega kalcijevega sulfata ali dehidracijo kalcijevega sulfata dihidrata. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.9 | kalcijev sulfat hemihidrat | Tehnično čist kalcijev sulfat hemihidrat, pridobljen z delno dehidracijo kalcijevega sulfata dihidrata. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.10 | kalcijev sulfat dihidrat | Tehnično čist kalcijev sulfat dihidrat, pridobljen z mletjem kalcijevega sulfata dihidrata ali hidracijo kalcijevega sulfata hemihidrata. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.11 | kalcijeve soli organskih kislin (24) | Kalcijeve soli užitnih organskih kislin z najmanj štirimi ogljikovimi atomi. | kalcij, organska kislina |
| 11.1.12 | kalcijev oksid | Tehnično čist kalcijev oksid, pridobljen s kalcinacijo naravnega apnenca. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.13 | kalcijev glukonat | Kalcijeva sol glukonske kisline, običajno izražena kot Ca(C6H11O7)2, in njene hidrirane oblike. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.15 | kalcijev sulfat/karbonat | Proizvod, pridobljen med proizvodnjo natrijevega karbonata. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.1.16 | kalcijev pidolat | Tehnično čist kalcijev L-pidolat. | kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.2.1 | magnezijev oksid | Kalciniran magnezijev oksid (MgO), ne manj kot 70 % MgO | magnezij, pepel, netopen v HCl, če > 15 % |
| 11.2.2 | magnezijev sulfat heptahidrat | Tehnično čist magnezijev sulfat (MgSO4 × 7 H2O). | magnezij, žveplo, pepel, netopen v HCl, če > 15 % |
| 11.2.3 | magnezijev sulfat monohidrat | Tehnično čist magnezijev sulfat (MgSO4 × H2O). | magnezij, žveplo, pepel, netopen v HCl, če > 15 % |
| 11.2.4 | magnezijev sulfat, brezvodni | Tehnično čist brezvodni magnezijev sulfat (MgSO4). | magnezij, žveplo, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.2.5 | magnezijev propionat | Tehnično čist magnezijev propionat. | magnezij |
| 11.2.6 | magnezijev klorid | Tehnično čist magnezijev klorid ali raztopina, pridobljena z naravno koncentracijo morske vode po usedlini natrijevega klorida. | magnezij, klor, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.2.7 | magnezijev karbonat | Naravni magnezijev karbonat. | magnezij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.2.8 | magnezijev hidroksid | Tehnično čist magnezijev hidroksid. | magnezij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.2.9 | magnezijev kalijev sulfat | Tehnično čist magnezijev kalijev sulfat. | magnezij, kalij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.2.10 | magnezijeve soli organskih kislin (24) | Magnezijeve soli užitnih organskih kislin z najmanj štirimi ogljikovimi atomi. | magnezij, organska kislina |
| 11.3.1 | dikalcijev fosfat (25); [kalcijev hidrogen ortofosfat] | Tehnično čist kalcijev monohidrogen fosfat, pridobljen iz kosti ali anorganskih virov (CaHPO4 × H2O)
  Ca/P > 1,2. | kalcij, skupni fosfor, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %, pepel netopen v HCl, če > 5 %. |
| 11.3.2 | mono-dikalcijev fosfat | Proizvod, pridobljen kemično ter sestavljen iz dikalcijevega fosfata in monokalcijevega fosfata (CaHPO4. Ca(H2PO4)2 × H2O)
  0,8 < Ca/P < 1,3. | skupni fosfor, kalcij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.3 | monokalcijev fosfat; [kalcijev tetrahidrogen diortofosfat] | Tehnično čist kalcij-bis dihidrogenfosfat (Ca(H2PO4)2 × H2O)
  Ca/P < 0,9. | skupni fosfor, kalcij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.4 | trikalcijev fosfat; [trikalcijev ortofosfat] | Tehnično čist trikalcijev fosfat iz kosti ali anorganskih virov (Ca3(PO4)2 × H2O)
  Ca/P > 1,3. | kalcij, skupni fosfor, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.5 | kalcij-magnezijev fosfat | Tehnično čist kalcij-magnezijev fosfat. | kalcij, magnezij, skupni fosfor, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.6 | defluoriran fosfat | Naravni fosfat, kalciniran in toplotno obdelan bolj kakor potrebno za odstranjevanje nečistoč. | skupni fosfor, kalcij, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %, pepel netopen v HCl, če > 5 % |
| 11.3.7 | dikalcijev pirofosfat; [dikalcijev difosfat] | Tehnično čist dikalcijev pirofosfat. | skupni fosfor, kalcij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.8 | magnezijev fosfat | Proizvod, sestavljen iz tehnično čistega monobazičnega, in/ali dvobazičnega in/ali tribazičnega magnezijevega fosfata. | skupni fosfor, magnezij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.3.9 | natrij-kalcij-magnezijev fosfat | Proizvod iz tehnično čistega natrij-kalcij-magnezijevega fosfata. | skupni fosfor, magnezij, kalcij, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.10 | mono-natrijev fosfat; [natrijev dihidrogen ortofosfat] | Tehnično čist mono-natrijev fosfat
  (NaH2PO4 × H2O). | skupni fosfor, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.11 | dinatrijev fosfat; [dinatrijev hidrogen ortofosfat] | Tehnično čist dinatrijev fosfat (Na2HPO4 × H2O). | skupni fosfor, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.12 | trinatrijev fosfat; [trinatrijev ortofosfat] | Tehnično čist trinatrijev fosfat (Na3PO4). | skupni fosfor, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.13 | natrijev pirofosfat; [tetranatrijev difosfat] | Tehnično čist natrijev pirofosfat. | skupni fosfor, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.14 | monokalijev fosfat; [kalijev dihidrogen ortofosfat] | Tehnično čist monokalijev fosfat (KH2PO4 × H2O). | skupni fosfor, kalij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.15 | dikalijev fosfat; [dikalijev hidrogen ortofosfat] | Tehnično čist dikalijev fosfat (K2HPO4 × H2O). | skupni fosfor, kalij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.16 | kalcijev natrijev fosfat | Tehnično čist kalcijev natrijev fosfat. | skupni fosfor, kalcij, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.17 | monoamonijev fosfat; [amonijev dihidrogenortofosfat] | Tehnično čist monoamonijev fosfat (NH4H2PO4). | skupni dušik, skupni fosfor, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.18 | diamonijev fosfat; [diamonijev hidrogen ortofosfat] | Tehnično čist diamonijev fosfat ((NH4)2HPO4). | skupni dušik
  skupni fosfor
  P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.19 | natrijev tripolifosfat; [pentanatrijev trifosfat] | Tehnično čist natrijev tripolifosfat. | skupni fosfor
  natrij
  P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.20 | natrijev magnezijev fosfat | Tehnično čist natrijev magnezijev fosfat. | skupni fosfor, magnezij, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.21 | magnezijev hipofosfit | Tehnično čist magnezijev hipofosfit (Mg(H2PO2)2 × 6H2O). | magnezij
  skupni fosfor
  P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 % |
| 11.3.22 | degelatinizirana kostna moka | Degelatinizirane, sterilizirane in zmlete kosti, iz katerih je bila odstranjena maščoba. | skupni fosfor, kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.3.23 | kostni pepel | Mineralni ostanki upepelitve, sežiganja ali uplinjanja živalskih stranskih proizvodov. | skupni fosfor, kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.4.1 | natrijev klorid (23) | Tehnično čist natrijev klorid ali proizvod, pridobljen s hlapljivo kristalizacijo iz slanice (vakuumska sol), z izhlapevanjem morske vode (morska sol) ali mletjem kamene soli. | natrij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.4.2 | natrijev bikarbonat [natrijev hidrogenkarbonat] | Tehnično čist natrijev bikarbonat (NaHCO3). | natrij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.4.3 | natrijev/amonijev (bi)karbonat [natrijev/amonijev (hidrogen)karbonat] | Proizvod, pridobljen med pridobivanjem natrijevega karbonata in natrijevega bikarbonata, s sledovi amonijevega bikarbonata (amonijev bikarbonat največ 5 %). | natrij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.4.4 | natrijev karbonat | Tehnično čist natrijev karbonat (Na2CO3). | natrij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.4.5 | natrijev seskvikarbonat [natrijev hidrogenkarbonat] | Tehnično čist natrijev seskvikarbonat (Na3H(CO3)2). | natrij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.4.6 | natrijev sulfat | Tehnično čist natrijev sulfat. | natrij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.4.7 | natrijeve soli organskih kislin | Natrijeve soli užitnih organskih kislin z najmanj štirimi ogljikovimi atomi. | natrij, organska kislina |
| 11.5.1 | kalijev klorid | Tehnično čist kalijev klorid ali proizvod, pridobljen z mletjem naravnih virov kalijevega klorida. | kalij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.5.2 | kalijev sulfat | Tehnično čist kalijev sulfat (K2SO4). | kalij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.5.3 | kalijev karbonat | Tehnično čist kalijev karbonat (K2CO3). | kalij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.5.4 | kalijev bikarbonat [kalijev hidrogenkarbonat] | Tehnično čist kalijev bikarbonat (KHCO3). | kalij, pepel, netopen v HCl, če > 10 % |
| 11.5.5 | kalijeve soli organskih kislin (24) | Kalijeve soli užitnih organskih kislin z najmanj štirimi ogljikovimi atomi. | kalij, organska kislina |
| 11.6.1 | žveplov cvet | Tehnično čist prašek, pridobljen iz naravnih usedlin rudninskih snovi. Tudi proizvod, pridobljen iz proizvodnje rafiniranega olja, kot jo izvajajo proizvajalci žvepla. | žveplo |
| 11.7.1 | atapulgit | Naravna magnezijeva-aluminijeva-silicijeva rudninska snov. | magnezij |
| 11.7.2 | kremen | Naravna rudninska snov, pridobljena z mletjem virov kremena. | |
| 11.7.3 | kristobalit | Silicijev dioksid, pridobljen z rekristalizacijo kremena. | |
| 11.8.1 | amonijev sulfat | Tehnično čist amonijev sulfat ((NH4)2SO4), pridobljen s kemično sintezo. | dušik, izražen kot surove beljakovine, žveplo |
| 11.8.2 | raztopina amonijevega sulfata | Amonijev sulfat v vodni raztopini, ki vsebuje najmanj 35 % amonijevega sulfata. | dušik, izražen kot surove beljakovine |
| 11.8.3 | amonijeve soli organskih kislin | Amonijeve soli užitnih organskih kislin z najmanj štirimi ogljikovimi atomi. | dušik, izražen kot surove beljakovine, organska kislina |
| 11.8.4 | amonijev laktat | Amonijev laktat (CH3CHOHCOONH4). Vključuje amonijev laktat, pridobljen s fermentacijo sirotke z Lactobacillus delbrueckii ssp. Bulgaricus, ki vsebuje najmanj 44 % dušika, izraženega kot surove beljakovine. | dušik, izražen kot surove beljakovine, surov pepel |
| 11.8.5 | amonijev acetat | Amonijev acetat (CH3COONH4) v vodni raztopini, ki vsebuje najmanj 55 % amonijevega acetata. | dušik, izražen kot surove beljakovine |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

11.1.1

kalcijev karbonat (23); [apnenec]

Proizvod, pridobljen z mletjem virov kalcijevega karbonata, kot je apnenec, ali z obarjanjem iz kislih raztopin.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.2

apnenčaste morske lupine

Proizvod naravnega izvora, pridobljen iz morskih lupin, zmletih ali granuliranih, kot so lupine ostrig ali lupine morskih organizmov.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.3

kalcijev in magnezijev karbonat

Naravna mešanica kalcijevega karbonata in magnezijevega karbonata.

kalcij, magnezij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.4

apnenčaste morske alge (Maerl)

Proizvod naravnega izvora, pridobljen iz apnenčastih morskih alg, zmlet ali granuliran.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.5

litotam

Proizvod naravnega izvora, pridobljen iz apnenčastih morskih alg (Phymatolithon calcareum (Pall.)), zmlet ali granuliran.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.6

kalcijev klorid

Tehnično čist kalcijev klorid.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.7

kalcijev hidroksid

Tehnično čist kalcijev hidroksid.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.8

kalcijev sulfat, brezvodni

Tehnično čist kalcijev sulfat, brezvodni, pridobljen z mletjem brezvodnega kalcijevega sulfata ali dehidracijo kalcijevega sulfata dihidrata.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.9

kalcijev sulfat hemihidrat

Tehnično čist kalcijev sulfat hemihidrat, pridobljen z delno dehidracijo kalcijevega sulfata dihidrata.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.10

kalcijev sulfat dihidrat

Tehnično čist kalcijev sulfat dihidrat, pridobljen z mletjem kalcijevega sulfata dihidrata ali hidracijo kalcijevega sulfata hemihidrata.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.11

kalcijeve soli organskih kislin (24)

Kalcijeve soli užitnih organskih kislin z najmanj štirimi ogljikovimi atomi.

kalcij, organska kislina

11.1.12

kalcijev oksid

Tehnično čist kalcijev oksid, pridobljen s kalcinacijo naravnega apnenca.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.13

kalcijev glukonat

Kalcijeva sol glukonske kisline, običajno izražena kot Ca(C6H11O7)2, in njene hidrirane oblike.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.15

kalcijev sulfat/karbonat

Proizvod, pridobljen med proizvodnjo natrijevega karbonata.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.1.16

kalcijev pidolat

Tehnično čist kalcijev L-pidolat.

kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 5 %

11.2.1

magnezijev oksid

Kalciniran magnezijev oksid (MgO), ne manj kot 70 % MgO

magnezij, pepel, netopen v HCl, če > 15 %

11.2.2

magnezijev sulfat heptahidrat

Tehnično čist magnezijev sulfat (MgSO4 × 7 H2O).

magnezij, žveplo, pepel, netopen v HCl, če > 15 %

11.2.3

magnezijev sulfat monohidrat

Tehnično čist magnezijev sulfat (MgSO4 × H2O).

magnezij, žveplo, pepel, netopen v HCl, če > 15 %

11.2.4

magnezijev sulfat, brezvodni

Tehnično čist brezvodni magnezijev sulfat (MgSO4).

magnezij, žveplo, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.2.5

magnezijev propionat

Tehnično čist magnezijev propionat.

magnezij

11.2.6

magnezijev klorid

Tehnično čist magnezijev klorid ali raztopina, pridobljena z naravno koncentracijo morske vode po usedlini natrijevega klorida.

magnezij, klor, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.2.7

magnezijev karbonat

Naravni magnezijev karbonat.

magnezij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.2.8

magnezijev hidroksid

Tehnično čist magnezijev hidroksid.

magnezij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.2.9

magnezijev kalijev sulfat

Tehnično čist magnezijev kalijev sulfat.

magnezij, kalij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.2.10

magnezijeve soli organskih kislin (24)

Magnezijeve soli užitnih organskih kislin z najmanj štirimi ogljikovimi atomi.

magnezij, organska kislina

11.3.1

dikalcijev fosfat (25); [kalcijev hidrogen ortofosfat]

Tehnično čist kalcijev monohidrogen fosfat, pridobljen iz kosti ali anorganskih virov (CaHPO4 × H2O)

Ca/P > 1,2.

kalcij, skupni fosfor, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %, pepel netopen v HCl, če > 5 %.

11.3.2

mono-dikalcijev fosfat

Proizvod, pridobljen kemično ter sestavljen iz dikalcijevega fosfata in monokalcijevega fosfata (CaHPO4. Ca(H2PO4)2 × H2O)

0,8 < Ca/P < 1,3.

skupni fosfor, kalcij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.3

monokalcijev fosfat; [kalcijev tetrahidrogen diortofosfat]

Tehnično čist kalcij-bis dihidrogenfosfat (Ca(H2PO4)2 × H2O)

Ca/P < 0,9.

skupni fosfor, kalcij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.4

trikalcijev fosfat; [trikalcijev ortofosfat]

Tehnično čist trikalcijev fosfat iz kosti ali anorganskih virov (Ca3(PO4)2 × H2O)

Ca/P > 1,3.

kalcij, skupni fosfor, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.5

kalcij-magnezijev fosfat

Tehnično čist kalcij-magnezijev fosfat.

kalcij, magnezij, skupni fosfor, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.6

defluoriran fosfat

Naravni fosfat, kalciniran in toplotno obdelan bolj kakor potrebno za odstranjevanje nečistoč.

skupni fosfor, kalcij, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %, pepel netopen v HCl, če > 5 %

11.3.7

dikalcijev pirofosfat; [dikalcijev difosfat]

Tehnično čist dikalcijev pirofosfat.

skupni fosfor, kalcij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.8

magnezijev fosfat

Proizvod, sestavljen iz tehnično čistega monobazičnega, in/ali dvobazičnega in/ali tribazičnega magnezijevega fosfata.

skupni fosfor, magnezij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.3.9

natrij-kalcij-magnezijev fosfat

Proizvod iz tehnično čistega natrij-kalcij-magnezijevega fosfata.

skupni fosfor, magnezij, kalcij, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.10

mono-natrijev fosfat; [natrijev dihidrogen ortofosfat]

Tehnično čist mono-natrijev fosfat

(NaH2PO4 × H2O).

skupni fosfor, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.11

dinatrijev fosfat; [dinatrijev hidrogen ortofosfat]

Tehnično čist dinatrijev fosfat (Na2HPO4 × H2O).

skupni fosfor, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.12

trinatrijev fosfat; [trinatrijev ortofosfat]

Tehnično čist trinatrijev fosfat (Na3PO4).

skupni fosfor, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.13

natrijev pirofosfat; [tetranatrijev difosfat]

Tehnično čist natrijev pirofosfat.

skupni fosfor, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.14

monokalijev fosfat; [kalijev dihidrogen ortofosfat]

Tehnično čist monokalijev fosfat (KH2PO4 × H2O).

skupni fosfor, kalij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.15

dikalijev fosfat; [dikalijev hidrogen ortofosfat]

Tehnično čist dikalijev fosfat (K2HPO4 × H2O).

skupni fosfor, kalij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.16

kalcijev natrijev fosfat

Tehnično čist kalcijev natrijev fosfat.

skupni fosfor, kalcij, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.17

monoamonijev fosfat; [amonijev dihidrogenortofosfat]

Tehnično čist monoamonijev fosfat (NH4H2PO4).

skupni dušik, skupni fosfor, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.18

diamonijev fosfat; [diamonijev hidrogen ortofosfat]

Tehnično čist diamonijev fosfat ((NH4)2HPO4).

skupni dušik

skupni fosfor

P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.19

natrijev tripolifosfat; [pentanatrijev trifosfat]

Tehnično čist natrijev tripolifosfat.

skupni fosfor

natrij

P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.20

natrijev magnezijev fosfat

Tehnično čist natrijev magnezijev fosfat.

skupni fosfor, magnezij, natrij, P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.21

magnezijev hipofosfit

Tehnično čist magnezijev hipofosfit (Mg(H2PO2)2 × 6H2O).

magnezij

skupni fosfor

P netopen v 2 % citronski kislini, če > 10 %

11.3.22

degelatinizirana kostna moka

Degelatinizirane, sterilizirane in zmlete kosti, iz katerih je bila odstranjena maščoba.

skupni fosfor, kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.3.23

kostni pepel

Mineralni ostanki upepelitve, sežiganja ali uplinjanja živalskih stranskih proizvodov.

skupni fosfor, kalcij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.4.1

natrijev klorid (23)

Tehnično čist natrijev klorid ali proizvod, pridobljen s hlapljivo kristalizacijo iz slanice (vakuumska sol), z izhlapevanjem morske vode (morska sol) ali mletjem kamene soli.

natrij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.4.2

natrijev bikarbonat [natrijev hidrogenkarbonat]

Tehnično čist natrijev bikarbonat (NaHCO3).

natrij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.4.3

natrijev/amonijev (bi)karbonat [natrijev/amonijev (hidrogen)karbonat]

Proizvod, pridobljen med pridobivanjem natrijevega karbonata in natrijevega bikarbonata, s sledovi amonijevega bikarbonata (amonijev bikarbonat največ 5 %).

natrij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.4.4

natrijev karbonat

Tehnično čist natrijev karbonat (Na2CO3).

natrij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.4.5

natrijev seskvikarbonat [natrijev hidrogenkarbonat]

Tehnično čist natrijev seskvikarbonat (Na3H(CO3)2).

natrij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.4.6

natrijev sulfat

Tehnično čist natrijev sulfat.

natrij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.4.7

natrijeve soli organskih kislin

Natrijeve soli užitnih organskih kislin z najmanj štirimi ogljikovimi atomi.

natrij, organska kislina

11.5.1

kalijev klorid

Tehnično čist kalijev klorid ali proizvod, pridobljen z mletjem naravnih virov kalijevega klorida.

kalij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.5.2

kalijev sulfat

Tehnično čist kalijev sulfat (K2SO4).

kalij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.5.3

kalijev karbonat

Tehnično čist kalijev karbonat (K2CO3).

kalij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.5.4

kalijev bikarbonat [kalijev hidrogenkarbonat]

Tehnično čist kalijev bikarbonat (KHCO3).

kalij, pepel, netopen v HCl, če > 10 %

11.5.5

kalijeve soli organskih kislin (24)

Kalijeve soli užitnih organskih kislin z najmanj štirimi ogljikovimi atomi.

kalij, organska kislina

11.6.1

žveplov cvet

Tehnično čist prašek, pridobljen iz naravnih usedlin rudninskih snovi. Tudi proizvod, pridobljen iz proizvodnje rafiniranega olja, kot jo izvajajo proizvajalci žvepla.

žveplo

11.7.1

atapulgit

Naravna magnezijeva-aluminijeva-silicijeva rudninska snov.

magnezij

11.7.2

kremen

Naravna rudninska snov, pridobljena z mletjem virov kremena.

11.7.3

kristobalit

Silicijev dioksid, pridobljen z rekristalizacijo kremena.

11.8.1

amonijev sulfat

Tehnično čist amonijev sulfat ((NH4)2SO4), pridobljen s kemično sintezo.

dušik, izražen kot surove beljakovine, žveplo

11.8.2

raztopina amonijevega sulfata

Amonijev sulfat v vodni raztopini, ki vsebuje najmanj 35 % amonijevega sulfata.

dušik, izražen kot surove beljakovine

11.8.3

amonijeve soli organskih kislin

Amonijeve soli užitnih organskih kislin z najmanj štirimi ogljikovimi atomi.

dušik, izražen kot surove beljakovine, organska kislina

11.8.4

amonijev laktat

Amonijev laktat (CH3CHOHCOONH4). Vključuje amonijev laktat, pridobljen s fermentacijo sirotke z Lactobacillus delbrueckii ssp. Bulgaricus, ki vsebuje najmanj 44 % dušika, izraženega kot surove beljakovine.

dušik, izražen kot surove beljakovine, surov pepel

11.8.5

amonijev acetat

Amonijev acetat (CH3COONH4) v vodni raztopini, ki vsebuje najmanj 55 % amonijevega acetata.

dušik, izražen kot surove beljakovine

12.   (Stranski) proizvodi fermentacije iz mikroorganizmov, katerih celice so bile inaktivirane ali uničene

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 12.1 | Proizvodi, pridobljeni iz biomase posebnih mikroorganizmov, ki so zrasli na določenih substratih |
| 12.1.1 | beljakovine iz Methylophilus methylotrophus | Beljakovinski proizvod fermentacije, pridobljen iz kulture Methylophilus methylotrophus (NCIMB sev 10.515) na metanolu, surovih beljakovin je najmanj 68 % in refleksijsko število je najmanj 50. | surove beljakovine
  surov pepel
  surove maščobe |
| 12.1.2 | beljakovine iz Methylococcus capsulatus (Bath), Alca ligenes acidovorans, Bacillus brevis in Bacillus firmus | Beljakovinski proizvod fermentacije z Methylococcus capsulatus (Bath) (NICMB sev 11132), Alcaligenes acidovorans (NCIMB sev 12387), Bacillus brevis (NCIMB sev 13288) in Bacillus firmus (NCIMB sev 13280), na zemeljskem plinu (pribl. 91 % metana, 5 % etana, 2 % propana, 0,5 % izobutana, 0,5 % n-butana), amoniaku in mineralni soli, surovih beljakovin je najmanj 65 %. | surove beljakovine
  surov pepel
  surove maščobe |
| 12.1.3 | bakterijske beljakovine iz Escherichia coli | Beljakovinski proizvod, stranski proizvod pridobivanja aminokislin iz kultur Escherichia coli K12 na substratih rastlinskega ali kemičnega izvora, amoniaku ali mineralni soli; lahko je hidroliziran. | surove beljakovine |
| 12.1.4 | bakterijske beljakovine iz Corynebacterium glutamicum | Beljakovinski proizvod, stranski proizvod pridobivanja aminokislin iz kulture Corynebacterium glutamicum na substratih rastlinskega ali kemičnega izvora, amoniaku ali mineralni soli; lahko je hidroliziran. | surove beljakovine |
| 12.1.5 | kvasovke in podobni proizvodi [pivske kvasovke] [proizvod iz kvasa] | Vse kvasovke in njihovi deli, pridobljeni iz Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces carlsbergiensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces fragilis, Torulaspora delbrueckii, Candida utilis/Pichia jadinii, Saccharomyces uvarum, Saccharomyces ludwigii ali Brettanomyces ssp.
   (26) na substratih predvsem rastlinskega izvora, kot so melase, sladkorni sirup, alkohol, destilacijski ostanki, žita in proizvodi, ki vsebujejo škrob, sadni sok, sirotko, mlečno kislino, sladkor, hidrolizirana zelenjavna vlakna in hranilne snovi fermentacije, kot so amoniak ali mineralne soli. | vlaga, če < 75 % ali > 97 %
  če je vlaga < 75 %:
  surove beljakovine |
| 12.1.6 | micelij siliran, stranski proizvod pridobivanja penicilina | Micelij (dušikove spojine), mokri stranski proizvod pridobivanja penicilina z uporabo Penicillium chrysogenum (ATCC48271) na različnih virih ogljikovih hidratov in njihovih hidrolizatov, toplotno obdelan in siliran z uporabo Lactobacillus brevis, plantarum, sake, collinoides in Streptococcus lactis za inaktivacijo penicilina. Dušika, izraženega kot surova beljakovina, je najmanj 7 %. | dušik, izražen kot surove beljakovine
  surov pepel |
| 12.2 | Drugi stranski proizvodi fermentacije |
| 12.2.1 | vinasa [zgoščene melasne droži] | Stranski proizvodi, pridobljeni iz industrijske predelave mošta/ječmenovk iz fermentacijskih postopkov, kot npr. pridobivanja alkohola, organskih kislin, kvasovk. Sestavljeni so iz tekočega/pastoznega dela, pridobljenega po ločitvi fermentiranega mošta/ječmenovk. Lahko vsebujejo tudi mrtve celice in/ali njihove dele iz uporabljenih fermentacijskih mikroorganizmov. Substrati so predvsem rastlinskega izvora, kot npr. melase, sladkorni sirup, alkohol, destilacijski ostanki, žita in proizvodi, ki vsebujejo škrob, sadni sok, sirotko, mlečno kislino, sladkor, hidrolizirana zelenjavna vlakna in hranilne snovi fermentacije, kot so amoniak ali mineralne soli. | surove beljakovine
  substrat in navedba proizvodnega postopka, kot je primerno |
| 12.2.2 | stranski proizvodi pridobivanja L-glutamske kisline | Koncentrirani tekoči stranski proizvodi pridobivanja L-glutamske kisline s fermentacijo s Corynebacterium melassecola na substratu, sestavljenem iz saharoze, melas, proizvodov iz škroba in njihovih hidrolizatov, amonijeve soli in drugih dušikovih spojin. | surove beljakovine |
| 12.2.3 | stranski proizvodi pridobivanja L-lizin monohidroklorida z Brevibacterium lactofermentum | Koncentrirani tekoči stranski proizvodi pridobivanja L-lizin monohidroklorida s fermentacijo z Brevibacterium lactofermentum na substratu, sestavljenem iz saharoze, melas, proizvodov iz škroba in njihovih hidrolizatov, amonijeve soli in drugih dušikovih spojin. | surove beljakovine |
| 12.2.4 | stranski proizvodi iz pridobivanja amino kislin s Corynbacterium glutamicum | Tekoči stranski proizvodi pridobivanja aminokislin s fermentacijo s Corynbacterium glutamicum na substratu rastlinskega ali kemičnega izvora, amoniaka ali mineralne soli. | surove beljakovine
  surov pepel |
| 12.2.5 | stranski proizvodi pridobivanja aminokislin z Escherichia coli K12 | Tekoči stranski proizvodi pridobivanja aminokislin s fermentacijo z Escherichia coli K12 na substratu rastlinskega ali kemičnega izvora, amoniaka ali mineralne soli. | surove beljakovine
  surov pepel |
| 12.2.6 | stranski proizvod pridobivanja encimov z Aspergillus niger | Stranski proizvod fermentacije Aspergillus niger na pšenici in sladu za pridobivanje encimov. | surove beljakovine |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

12.1

Proizvodi, pridobljeni iz biomase posebnih mikroorganizmov, ki so zrasli na določenih substratih

12.1.1

beljakovine iz Methylophilus methylotrophus

Beljakovinski proizvod fermentacije, pridobljen iz kulture Methylophilus methylotrophus (NCIMB sev 10.515) na metanolu, surovih beljakovin je najmanj 68 % in refleksijsko število je najmanj 50.

surove beljakovine

surov pepel

surove maščobe

12.1.2

beljakovine iz Methylococcus capsulatus (Bath), Alca ligenes acidovorans, Bacillus brevis in Bacillus firmus

Beljakovinski proizvod fermentacije z Methylococcus capsulatus (Bath) (NICMB sev 11132), Alcaligenes acidovorans (NCIMB sev 12387), Bacillus brevis (NCIMB sev 13288) in Bacillus firmus (NCIMB sev 13280), na zemeljskem plinu (pribl. 91 % metana, 5 % etana, 2 % propana, 0,5 % izobutana, 0,5 % n-butana), amoniaku in mineralni soli, surovih beljakovin je najmanj 65 %.

surove beljakovine

surov pepel

surove maščobe

12.1.3

bakterijske beljakovine iz Escherichia coli

Beljakovinski proizvod, stranski proizvod pridobivanja aminokislin iz kultur Escherichia coli K12 na substratih rastlinskega ali kemičnega izvora, amoniaku ali mineralni soli; lahko je hidroliziran.

surove beljakovine

12.1.4

bakterijske beljakovine iz Corynebacterium glutamicum

Beljakovinski proizvod, stranski proizvod pridobivanja aminokislin iz kulture Corynebacterium glutamicum na substratih rastlinskega ali kemičnega izvora, amoniaku ali mineralni soli; lahko je hidroliziran.

surove beljakovine

12.1.5

kvasovke in podobni proizvodi [pivske kvasovke] [proizvod iz kvasa]

Vse kvasovke in njihovi deli, pridobljeni iz Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces carlsbergiensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces fragilis, Torulaspora delbrueckii, Candida utilis/Pichia jadinii, Saccharomyces uvarum, Saccharomyces ludwigii ali Brettanomyces ssp.
   (26) na substratih predvsem rastlinskega izvora, kot so melase, sladkorni sirup, alkohol, destilacijski ostanki, žita in proizvodi, ki vsebujejo škrob, sadni sok, sirotko, mlečno kislino, sladkor, hidrolizirana zelenjavna vlakna in hranilne snovi fermentacije, kot so amoniak ali mineralne soli.

vlaga, če < 75 % ali > 97 %

če je vlaga < 75 %:

surove beljakovine

12.1.6

micelij siliran, stranski proizvod pridobivanja penicilina

Micelij (dušikove spojine), mokri stranski proizvod pridobivanja penicilina z uporabo Penicillium chrysogenum (ATCC48271) na različnih virih ogljikovih hidratov in njihovih hidrolizatov, toplotno obdelan in siliran z uporabo Lactobacillus brevis, plantarum, sake, collinoides in Streptococcus lactis za inaktivacijo penicilina. Dušika, izraženega kot surova beljakovina, je najmanj 7 %.

dušik, izražen kot surove beljakovine

surov pepel

12.2

Drugi stranski proizvodi fermentacije

12.2.1

vinasa [zgoščene melasne droži]

Stranski proizvodi, pridobljeni iz industrijske predelave mošta/ječmenovk iz fermentacijskih postopkov, kot npr. pridobivanja alkohola, organskih kislin, kvasovk. Sestavljeni so iz tekočega/pastoznega dela, pridobljenega po ločitvi fermentiranega mošta/ječmenovk. Lahko vsebujejo tudi mrtve celice in/ali njihove dele iz uporabljenih fermentacijskih mikroorganizmov. Substrati so predvsem rastlinskega izvora, kot npr. melase, sladkorni sirup, alkohol, destilacijski ostanki, žita in proizvodi, ki vsebujejo škrob, sadni sok, sirotko, mlečno kislino, sladkor, hidrolizirana zelenjavna vlakna in hranilne snovi fermentacije, kot so amoniak ali mineralne soli.

surove beljakovine

substrat in navedba proizvodnega postopka, kot je primerno

12.2.2

stranski proizvodi pridobivanja L-glutamske kisline

Koncentrirani tekoči stranski proizvodi pridobivanja L-glutamske kisline s fermentacijo s Corynebacterium melassecola na substratu, sestavljenem iz saharoze, melas, proizvodov iz škroba in njihovih hidrolizatov, amonijeve soli in drugih dušikovih spojin.

surove beljakovine

12.2.3

stranski proizvodi pridobivanja L-lizin monohidroklorida z Brevibacterium lactofermentum

Koncentrirani tekoči stranski proizvodi pridobivanja L-lizin monohidroklorida s fermentacijo z Brevibacterium lactofermentum na substratu, sestavljenem iz saharoze, melas, proizvodov iz škroba in njihovih hidrolizatov, amonijeve soli in drugih dušikovih spojin.

surove beljakovine

12.2.4

stranski proizvodi iz pridobivanja amino kislin s Corynbacterium glutamicum

Tekoči stranski proizvodi pridobivanja aminokislin s fermentacijo s Corynbacterium glutamicum na substratu rastlinskega ali kemičnega izvora, amoniaka ali mineralne soli.

surove beljakovine

surov pepel

12.2.5

stranski proizvodi pridobivanja aminokislin z Escherichia coli K12

Tekoči stranski proizvodi pridobivanja aminokislin s fermentacijo z Escherichia coli K12 na substratu rastlinskega ali kemičnega izvora, amoniaka ali mineralne soli.

surove beljakovine

surov pepel

12.2.6

stranski proizvod pridobivanja encimov z Aspergillus niger

Stranski proizvod fermentacije Aspergillus niger na pšenici in sladu za pridobivanje encimov.

surove beljakovine

13.   Razno

| Številka | Ime | Opis | Obvezne navedbe |
| --- | --- | --- | --- |
| 13.1.1 | proizvodi v pekarstvu in testeninarstvu | Proizvodi, pridobljeni pri peki kruha, piškotov, vafljev ali testenin. Lahko so posušeni. | škrob
  celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza
  surove maščobe, če > 5 % |
| 13.1.2 | proizvodi industrije peciva in kolačev | Proizvodi, pridobljeni pri izdelavi peciva in kolačev. Lahko so posušeni. | škrob
  celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza
  surove maščobe, če > 5 % |
| 13.1.3 | proizvodi pridobivanja žitnih kosmičev | Snovi ali proizvodi, ki so namenjeni oziroma, kjer je to mogoče razumno pričakovati, jih lahko zaužijejo ljudje v njihovi predelani, delno predelani ali nepredelani obliki. Lahko so posušeni. | surove beljakovine, če > 10 %
  surove vlaknine
  surovo olje/maščobe, če > 10 %
  škrob, če > 30 %
  celokupni sladkor, izračunan kot saharoza, če >10 % |
| 13.1.4 | proizvodi industrije bonbonov in čokolade | Proizvodi, pridobljeni med izdelavo sladkarij, vključno s čokolado. Lahko so posušeni. | škrob
  surove maščobe, če > 5 %
  celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza |
| 13.1.5 | proizvodi pri izdelavi sladoleda | Proizvodi, pridobljeni pri izdelavi sladoleda. Lahko so posušeni. | škrob
  celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza
  surove maščobe |
| 13.1.6 | proizvodi in stranski proizvodi iz predelave svežega sadja in zelenjave (27) | Proizvodi, pridobljeni pri predelavi svežega sadja in zelenjave (vključno z olupki, celimi deli sadja/zelenjave in njihovimi mešanicami). Lahko so posušeni ali zamrznjeni. | škrob
  surove vlaknine
  surove maščobe, če > 5 %
  pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % |
| 13.1.7 | proizvodi iz predelave rastlin (27) | Proizvodi, pridobljeni pri zamrzovanju ali sušenju celih rastlin ali njihovih delov. | surove vlaknine |
| 13.1.8 | proizvodi iz predelave začimb (27) | Proizvodi, pridobljeni pri zamrzovanju ali sušenju začimb ali njihovih delov. | surove beljakovine, če > 10 %
  surove vlaknine
  surovo olje/maščobe, če > 10 %
  škrob, če > 30 %
  celokupni sladkor, izračunan kot saharoza, če >10 % |
| 13.1.9 | proizvodi iz predelave zelišč (27) | Proizvodi, pridobljeni pri drobljenju, mletju, zamrzovanju ali sušenju zelišč ali njihovih delov. | surove vlaknine |
| 13.1.10 | proizvodi pri predelavi krompirja | Proizvodi, pridobljeni pri predelavi krompirja. Lahko so posušeni ali zamrznjeni. | škrob
  surove vlaknine
  surove maščobe, če > 5 %
  pepel, netopen v HCl, če > 3,5 % |
| 13.1.11 | proizvodi in stranski proizvodi pri izdelavi omak | Snovi iz izdelave omak, ki so namenjene oziroma, kjer je to mogoče razumno pričakovati, jih lahko zaužijejo ljudje v njihovi predelani, delno predelani ali nepredelani obliki. Lahko so posušene. | surove maščobe |
| 13.1.12 | proizvodi in stranski proizvodi iz izdelave pikantnih prigrizkov | Proizvodi in stranski proizvodi pri izdelavi pikantnih prigrizkov, pridobljeni med izdelavo pikantnih prigrizkov – krompirjevega čipsa, prigrizkov na osnovi krompirja in/ali žit (neposredno ekstrudirani, na osnovi testa in peletirani prigrizki) in oreškov. | surove maščobe |
| 13.1.13 | proizvodi iz izdelave gotovih živil | Proizvodi, pridobljeni med izdelavo gotovih živil. Lahko so posušeni. | surove maščobe, če > 5 % |
| 13.1.14 | rastlinski stranski proizvodi iz pridobivanja žganih pijač | Trdni proizvodi iz rastlin (vključno z jagodami in semeni, kot je janež), pridobljeni po maceraciji teh rastlin v alkoholni raztopini ali po izhlapevanju alkohola in/ali destilaciji, med izpopolnjevanjem arom za pridobivanje žganih pijač. Te proizvode je treba destilirati, da se izločijo alkoholni ostanki. | surove beljakovine, če > 10 %
  surove vlaknine
  surovo olje/maščobe, če > 10 % |
| 13.1.15 | krmno pivo | Proizvod postopka varjenja piva, ki ga ni mogoče prodajati kot pijačo za ljudi. | vsebnost alkohola |
| 13.2.1 | karamelizirani sladkor | Proizvod, pridobljen z nadzorovanim segrevanjem sladkorja. | celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza |
| 13.2.2 | dekstroza | Dekstroza se pridobi po hidrolizi škroba in je sestavljena iz prečiščene, kristalizirane glukoze, s kristalno vodo ali brez nje. | celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza |
| 13.2.3 | fruktoza | Fruktoza kot očiščen kristalinični prah. Pridobiva se iz glukoze v glukoznem sirupu z uporabo glukoze izomeraze in iz inverzije saharoze. | celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza |
| 13.2.4 | glukozni sirup | Glukozni sirup je očiščena in koncentrirana vodna raztopina hranljivih saharidov, dobljenih s hidrolizo iz škroba. | celokupni sladkorji
  vlaga, če > 30 % |
| 13.2.5 | melasa glukoze | Proizvod, pridobljen med postopkom rafiniranja glukoznih sirupov. | celokupni sladkorji |
| 13.2.6 | ksiloza | Sladkor, ekstrahiran iz lesa. | |
| 13.2.7 | laktuloza | Polsintetični disaharid (4-O-D-galaktopiranozil-D-fruktoza), pridobljen iz laktoze z izomerizacijo glukoze v fruktozo. Prisoten v toplotno obdelanem mleku in mlečnih izdelkih. | laktuloza |
| 13.2.8 | glukozamin (hitozamin) | Amino sladkor (monosaharid), ki je sestavni del polisaharidov hitosana in hitina. Proizvede se s hidrolizo eksoskeletov rakov in drugih členonožcev ali s fermentacijo žita, na primer koruze ali pšenice. | natrij ali kalij, kot je primerno |
| 13.3.1 | škrob (28) | Tehnično čist škrob. | škrob |
| 13.3.2 | škrob (28), pregelatiniziran | Proizvod iz škroba, ekspandiranega s toplotno obdelavo. | škrob |
| 13.3.3 | mešanica škroba (28) | Proizvod vsebuje prvoten in/ali modificiran škrob za prehrano, pridobljen iz različnih botaničnih virov. | škrob |
| 13.3.4 | pogača iz hidrolizatov škroba (28) | Proizvod iz hidrolize škroba. Vsebuje beljakovine, maščobe in pripomočke za filtriranje (npr. diatomejska zemlja, lesna vlakna). | vlaga, če < 25 % ali > 45 %
  če je vlaga < 25 %:






  — | surove maščobe |

Številka

Ime

Opis

Obvezne navedbe

13.1.1

proizvodi v pekarstvu in testeninarstvu

Proizvodi, pridobljeni pri peki kruha, piškotov, vafljev ali testenin. Lahko so posušeni.

škrob

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

surove maščobe, če > 5 %

13.1.2

proizvodi industrije peciva in kolačev

Proizvodi, pridobljeni pri izdelavi peciva in kolačev. Lahko so posušeni.

škrob

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

surove maščobe, če > 5 %

13.1.3

proizvodi pridobivanja žitnih kosmičev

Snovi ali proizvodi, ki so namenjeni oziroma, kjer je to mogoče razumno pričakovati, jih lahko zaužijejo ljudje v njihovi predelani, delno predelani ali nepredelani obliki. Lahko so posušeni.

surove beljakovine, če > 10 %

surove vlaknine

surovo olje/maščobe, če > 10 %

škrob, če > 30 %

celokupni sladkor, izračunan kot saharoza, če >10 %

13.1.4

proizvodi industrije bonbonov in čokolade

Proizvodi, pridobljeni med izdelavo sladkarij, vključno s čokolado. Lahko so posušeni.

škrob

surove maščobe, če > 5 %

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

13.1.5

proizvodi pri izdelavi sladoleda

Proizvodi, pridobljeni pri izdelavi sladoleda. Lahko so posušeni.

škrob

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

surove maščobe

13.1.6

proizvodi in stranski proizvodi iz predelave svežega sadja in zelenjave (27)

Proizvodi, pridobljeni pri predelavi svežega sadja in zelenjave (vključno z olupki, celimi deli sadja/zelenjave in njihovimi mešanicami). Lahko so posušeni ali zamrznjeni.

škrob

surove vlaknine

surove maščobe, če > 5 %

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 %

13.1.7

proizvodi iz predelave rastlin (27)

Proizvodi, pridobljeni pri zamrzovanju ali sušenju celih rastlin ali njihovih delov.

surove vlaknine

13.1.8

proizvodi iz predelave začimb (27)

Proizvodi, pridobljeni pri zamrzovanju ali sušenju začimb ali njihovih delov.

surove beljakovine, če > 10 %

surove vlaknine

surovo olje/maščobe, če > 10 %

škrob, če > 30 %

celokupni sladkor, izračunan kot saharoza, če >10 %

13.1.9

proizvodi iz predelave zelišč (27)

Proizvodi, pridobljeni pri drobljenju, mletju, zamrzovanju ali sušenju zelišč ali njihovih delov.

surove vlaknine

13.1.10

proizvodi pri predelavi krompirja

Proizvodi, pridobljeni pri predelavi krompirja. Lahko so posušeni ali zamrznjeni.

škrob

surove vlaknine

surove maščobe, če > 5 %

pepel, netopen v HCl, če > 3,5 %

13.1.11

proizvodi in stranski proizvodi pri izdelavi omak

Snovi iz izdelave omak, ki so namenjene oziroma, kjer je to mogoče razumno pričakovati, jih lahko zaužijejo ljudje v njihovi predelani, delno predelani ali nepredelani obliki. Lahko so posušene.

surove maščobe

13.1.12

proizvodi in stranski proizvodi iz izdelave pikantnih prigrizkov

Proizvodi in stranski proizvodi pri izdelavi pikantnih prigrizkov, pridobljeni med izdelavo pikantnih prigrizkov – krompirjevega čipsa, prigrizkov na osnovi krompirja in/ali žit (neposredno ekstrudirani, na osnovi testa in peletirani prigrizki) in oreškov.

surove maščobe

13.1.13

proizvodi iz izdelave gotovih živil

Proizvodi, pridobljeni med izdelavo gotovih živil. Lahko so posušeni.

surove maščobe, če > 5 %

13.1.14

rastlinski stranski proizvodi iz pridobivanja žganih pijač

Trdni proizvodi iz rastlin (vključno z jagodami in semeni, kot je janež), pridobljeni po maceraciji teh rastlin v alkoholni raztopini ali po izhlapevanju alkohola in/ali destilaciji, med izpopolnjevanjem arom za pridobivanje žganih pijač. Te proizvode je treba destilirati, da se izločijo alkoholni ostanki.

surove beljakovine, če > 10 %

surove vlaknine

surovo olje/maščobe, če > 10 %

13.1.15

krmno pivo

Proizvod postopka varjenja piva, ki ga ni mogoče prodajati kot pijačo za ljudi.

vsebnost alkohola

13.2.1

karamelizirani sladkor

Proizvod, pridobljen z nadzorovanim segrevanjem sladkorja.

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

13.2.2

dekstroza

Dekstroza se pridobi po hidrolizi škroba in je sestavljena iz prečiščene, kristalizirane glukoze, s kristalno vodo ali brez nje.

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

13.2.3

fruktoza

Fruktoza kot očiščen kristalinični prah. Pridobiva se iz glukoze v glukoznem sirupu z uporabo glukoze izomeraze in iz inverzije saharoze.

celokupni sladkorji, izraženi kot saharoza

13.2.4

glukozni sirup

Glukozni sirup je očiščena in koncentrirana vodna raztopina hranljivih saharidov, dobljenih s hidrolizo iz škroba.

celokupni sladkorji

vlaga, če > 30 %

13.2.5

melasa glukoze

Proizvod, pridobljen med postopkom rafiniranja glukoznih sirupov.

celokupni sladkorji

13.2.6

ksiloza

Sladkor, ekstrahiran iz lesa.

13.2.7

laktuloza

Polsintetični disaharid (4-O-D-galaktopiranozil-D-fruktoza), pridobljen iz laktoze z izomerizacijo glukoze v fruktozo. Prisoten v toplotno obdelanem mleku in mlečnih izdelkih.

laktuloza

13.2.8

glukozamin (hitozamin)

Amino sladkor (monosaharid), ki je sestavni del polisaharidov hitosana in hitina. Proizvede se s hidrolizo eksoskeletov rakov in drugih členonožcev ali s fermentacijo žita, na primer koruze ali pšenice.

natrij ali kalij, kot je primerno

13.3.1

škrob (28)

Tehnično čist škrob.

škrob

13.3.2

škrob (28), pregelatiniziran

Proizvod iz škroba, ekspandiranega s toplotno obdelavo.

škrob

13.3.3

mešanica škroba (28)

Proizvod vsebuje prvoten in/ali modificiran škrob za prehrano, pridobljen iz različnih botaničnih virov.

škrob

13.3.4

pogača iz hidrolizatov škroba (28)

Proizvod iz hidrolize škroba. Vsebuje beljakovine, maščobe in pripomočke za filtriranje (npr. diatomejska zemlja, lesna vlakna).

vlaga, če < 25 % ali > 45 %

če je vlaga < 25 %:

—

surove maščobe

| — | surove beljakovine |
| --- | --- |

—

surove beljakovine

13.3.5

dekstrin

Dekstrin je delno kislinsko hidroliziran škrob.

13.3.6

maltodekstrin

Maltodekstrin je delno hidroliziran škrob.

13.4.1

polidekstroza

Naključno vezan polimer glukoze, pridobljene s toplotno polimerizacijo D-glukoze.

13.5.1

polioli

Proizvod, pridobljen s hidrogeniranjem ali fermentacijo ter sestavljen iz reduciranih mono-, di- ali oligosaharidov ali polisaharidov.

13.5.2

izomalt

Sladkorni alkohol, pridobljen iz saharoze po encimski pretvorbi in hidrogeniranju.

13.5.3

manitol

Proizvod, pridobljen s hidrogeniranjem ali fermentacijo ter sestavljen iz reducirane glukoze in/ali fruktoze.

13.5.4

ksilitol

Proizvod, pridobljen s hidrogeniranjem in fermentacijo ksiloze.

13.5.5

sorbitol

Proizvod, pridobljen s hidrogeniranjem glukoze.

13.6.1

maščobne kisline (29)

Proizvod, pridobljen z nevtralizacijo ali destilacijo rastlinskih olj in maščob nedoločenega rastlinskega ali živalskega izvora. Tudi proizvod, pridobljen z različnimi načini predelave maščob in olj, kot to počnejo proizvajalci maščobnih kislin.

surove maščobe

vlaga, če > 1 %

13.6.2

maščobne kisline, esterificirane z glicerolom (29)

Gliceridi, pridobljeni z esterifikacijo glicerola rastlinskega izvora z maščobnimi kislinami.

vlaga, če > 1 %

surove maščobe

13.6.3

monogliceridi in digliceridi maščobnih kislin (29)

Mono- in digliceridi maščobnih kislin so sestavljeni iz zmesi glicerolovih mono-, di- in triestrov maščobnih kislin v živilskem olju in maščobah.

Lahko vsebujejo manjšo količino prostih maščobnih kislin in glicerola.

surove maščobe

13.6.4

soli maščobnih kislin (29)

Proizvod, pridobljen z reakcijo maščobnih kislin z najmanj štirimi ogljikovimi atomi s kalcijevimi, magnezijevimi, natrijevimi ali kalijevimi spojinami.

surove maščobe (po hidrolizi)

vlaga

Ca ali Na ali K ali Mg (kjer je ustrezno)

13.7.1

hondroitin sulfat

Proizvod, pridobljen z ekstrakcijo iz kit, kosti in drugega živalskega tkiva, ki vsebuje hrustanec in mehko vezno tkivo.

natrij

13.8.1

glicerin, surov

Proizvod pridobivanja biodizla (metil ali etil estri maščobnih kislin), pridobljen s transesterifikacijo olj in maščob nedoločenega rastlinskega in živalskega izvora. V glicerinu lahko ostanejo minerali in organske soli. (Najvišja vsebnost metanola je 0,2 %).

Tudi proizvod oleokemične predelave mineralnih maščob in olj, vključno s transesterifikacijo, hidrolizo ali saponifikacijo.

glicerol

kalij

natrij

13.8.2

glicerin

Proizvod pridobivanja biodizla (metil ali etil estri maščobnih kislin), pridobljen s transesterifikacijo olj in maščob nedoločenega rastlinskega in živalskega izvora z naknadnim rafiniranjem glicerina. (Najmanjša vsebnost glicerola: 99 % v suhi snovi.)

Tudi proizvod oleokemične predelave mineralnih olj in maščob, vključno s transesterifikacijo, hidrolizo ali saponifikacijo.

glicerol

kalij

natrij

13.9.1

metil sulfonil metan

Organožveplena spojina ((CH3)2SO2), pridobljena na sintetičen način, ki je enaka naravnemu viru v rastlinah.

žveplo

13.10.1

šota

Proizvod naravnega razkroja rastlin (predvsem šotni mah) v anaerobnem in oligotrofičnem okolju.

surove vlaknine

13.11.1

propilen glikol

Imenovan tudi 1,2-propandiol ali propan-1,2-diol, organska spojina (diol ali dvojni alkohol) s formulo C3H8O2. To je viskozna tekočina rahlo sladkobnega okusa, higroskopska, ki jo je mogoče mešati z vodo, acetonom in kloroformom.

propilen glikol

---

(1)  V nemščini se lahko, kjer je ustrezno, „Konzentrieren“ nadomesti z „Eindicken“ in v takšnem primeru je skupno poimenovanje „eingedickt“.

(2)  „Luščenje“ se lahko, kjer je ustrezno, nadomesti z „lupljenje“ ali „ličkanje“, in v takšnem primeru je skupno poimenovanje „olupljeno“ ali „ličkano“.

(3)  V francoščini se lahko uporabi izraz „issues“.

(4)  V nemščini se lahko uporabljata poimenovanje „aufgeschlossen“ in ime „Quellwasser“ (ki se nanaša na škrob). V danščini se lahko uporabljata poimenovanje „Kvældning“ in ime „Kvældet“ (ki se nanaša na škrob).

(5)  V francoščini se lahko, kjer je ustrezno, „Pressage“ nadomesti z „Extraction mécanique“.

(6)  Imenu se lahko doda vrsta žita.

(7)  V angleškem jeziku je koruza lahko „maize“ ali „corn“. To velja za vse proizvode iz koruze.

(8)  Če je bil ta proizvod fino mlet, se lahko imenu doda beseda „drobno mleti“ ali se ime nadomesti z ustreznim opisom.

(9)  Imenu se lahko doda vrsta zrnja.

(10)  Navedba „nizka vsebnost glukozinata“, kakor je opredeljena v zakonodaji Evropske skupnosti, se lahko doda, kjer je ustrezno. To velja za vse proizvode iz semena oljne ogrščice.

(11)  Imenu se doda vrsta rastline.

(12)  Temu imenu se doda navedba o vrsti toplotne obdelave.

(13)  Doda se natančnejši opis sadeža.

(14)  V stolpcu za navedbe se podajo vrste rastlin.

(15)  Imenu se mora dodati navedba vrste izvedene obdelave.

(16)  Imenu se lahko doda vrsta trave.

(17)  Izraz „moka“ se lahko nadomesti z izrazom „peleti“. Doda se lahko tudi način sušenja.

(18)  Imenu se doda vrsta.

(19)  Izrazi nimajo istega pomena in se razlikujejo predvsem glede vsebnosti vlage; posamezni izrazi naj se ustrezno uporabijo.

(20)  Imenu se ustrezno doda naslednje:

| — | živalska vrsta in/ali |
| --- | --- |

—

živalska vrsta in/ali

| — | del proizvoda iz živali in/ali |
| --- | --- |

—

del proizvoda iz živali in/ali

| — | predelana živalska vrsta (npr. prašič, prežvekovalec, perutnina) in/ali |
| --- | --- |

—

predelana živalska vrsta (npr. prašič, prežvekovalec, perutnina) in/ali

| — | poimenovanje živalske vrste, ki ni predelana v skladu s prepovedjo recikliranja znotraj iste živalske vrste (npr. brez perutnine) in/ali |
| --- | --- |

—

poimenovanje živalske vrste, ki ni predelana v skladu s prepovedjo recikliranja znotraj iste živalske vrste (npr. brez perutnine) in/ali

| — | predelana snov (npr. kosti, veliko ali malo pepela) in/ali uporabljen postopek (npr. razmaščeno, rafinirano). |
| --- | --- |

—

predelana snov (npr. kosti, veliko ali malo pepela) in/ali uporabljen postopek (npr. razmaščeno, rafinirano).

(21)  Imenu se doda vrsta.

(22)  Imenu se doda vrsta, če gre za gojene ribe.

(23)  V imenu se lahko dodatno navede vrsta vira ali pa se ime v celoti nadomesti.

(24)  Ime se spremeni ali dopolni, da se navede organska kislina.

(25)  V imenu se lahko navede proizvodni postopek.

(26)  Ime sevov kvasovk se lahko razlikuje od znanstvene taksonomije, zato se lahko uporabijo tudi sopomenke navedenih sevov kvasovk.

(27)  Imenu se doda vrsta sadja, zelenjave, rastline, začimb in zelišč, kot je primerno.

(28)  Imenu se doda navedba botaničnega porekla.

(29)  Ime se spremeni ali dopolni, da se navedejo uporabljene maščobne kisline.

---

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/66

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 576/2011

z dne 16. junija 2011

o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 543/2008 o uvedbi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede tržnih standardov za perutninsko meso

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti člena 121(e) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XI k Uredbi Komisije (ES) št. 543/2008 (2) vsebuje seznam nacionalnih referenčnih laboratorijev. |
| --- | --- |

(1)

Priloga XI k Uredbi Komisije (ES) št. 543/2008 (2) vsebuje seznam nacionalnih referenčnih laboratorijev.

| (2) | Pristojni organi Francije, Italije, Cipra, Latvije, Litve, Nizozemske in Avstrije so Komisiji sporočili nove določitve njihovih obstoječih nacionalnih referenčnih laboratorijev. |
| --- | --- |

(2)

Pristojni organi Francije, Italije, Cipra, Latvije, Litve, Nizozemske in Avstrije so Komisiji sporočili nove določitve njihovih obstoječih nacionalnih referenčnih laboratorijev.

| (3) | Uredbo (ES) št. 543/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 543/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga XI k Uredbi (ES) št. 543/2008 se nadomesti z besedilom Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 17.6.2008, str. 46.

2

---

PRILOGA

„PRILOGA XI

SEZNAM NACIONALNIH REFERENČNIH LABORATORIJEV

| | Belgija






  Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO) |
| --- | --- |
| Eenheid Technologie en Voeding |
| Productkwaliteit en voedselveiligheid |
| Brusselsesteenweg 370 |
| 9090 Melle |
| BELGIUM |

Belgija

Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO)

Eenheid Technologie en Voeding

Productkwaliteit en voedselveiligheid

Brusselsesteenweg 370

9090 Melle

BELGIUM

| | Bolgarija






  Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт |
| --- | --- |
| (National Diagnostic Research Veterinary Medicine Institute) |
| бул. ‘Пенчо Славейков’ 15 |
| (Ul. Pencho Slaveikov 15) |
| 1606 София |
| (1606 Sofia) |
| BULGARIA |

Bolgarija

Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт

(National Diagnostic Research Veterinary Medicine Institute)

бул. ‘Пенчо Славейков’ 15

(Ul. Pencho Slaveikov 15)

1606 София

(1606 Sofia)

BULGARIA

| | Češka






  Státní veterinární ústav Jihlava |
| --- | --- |
| Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické, |
| chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků |
| Rantířovská 93 |
| 586 05 Jihlava |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Češka

Státní veterinární ústav Jihlava

Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické,

chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků

Rantířovská 93

586 05 Jihlava

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Danska






  Fødevarestyrelsen |
| --- | --- |
| Fødevareregion Øst |
| Afdeling for Fødevarekemi |
| Søndervang 4 |
| 4100 Ringsted |
| DANMARK |

Danska

Fødevarestyrelsen

Fødevareregion Øst

Afdeling for Fødevarekemi

Søndervang 4

4100 Ringsted

DANMARK

| | Nemčija






  Max Rubner-Institut |
| --- | --- |
| Bundesforschungsinstitut für Ernährung und Lebensmittel |
| (Federal Research Institute of Nutrition and Food) |
| – Institut für Sicherheit und Qualität bei Fleisch – |
| (Department of Safety and Quality of Meat) |
| E.-C.-Baumann-Str. 20 |
| 95326 Kulmbach |
| DEUTSCHLAND |

Nemčija

Max Rubner-Institut

Bundesforschungsinstitut für Ernährung und Lebensmittel

(Federal Research Institute of Nutrition and Food)

– Institut für Sicherheit und Qualität bei Fleisch –

(Department of Safety and Quality of Meat)

E.-C.-Baumann-Str. 20

95326 Kulmbach

DEUTSCHLAND

| | Estonija






  Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- | --- |
| Kreutzwaldi 30 |
| 51006 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Estonija

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30

51006 Tartu

EESTI/ESTONIA

| | Irska






  National Food Centre |
| --- | --- |
| Teagasc |
| Dunsinea |
| Castleknock |
| Dublin 15 |
| ÉIRE |

Irska

National Food Centre

Teagasc

Dunsinea

Castleknock

Dublin 15

ÉIRE

| | Grčija






  Ministry of Rural Development & Food |
| --- | --- |
| Veterinary Laboratory of Larisa |
| 7th km Larisa-Trikalοn st. |
| 411 10 Larisa |
| GREECE |

Grčija

Ministry of Rural Development & Food

Veterinary Laboratory of Larisa

7th km Larisa-Trikalοn st.

411 10 Larisa

GREECE

| | Španija






  Laboratorio Arbitral Agroalimentario |
| --- | --- |
| Carretera de La Coruña, km 10,700 |
| 28023 Madrid |
| ESPAÑA |

Španija

Laboratorio Arbitral Agroalimentario

Carretera de La Coruña, km 10,700

28023 Madrid

ESPAÑA

| | Francija






  SCL Laboratoire de Montpellier |
| --- | --- |
| parc Euromédecine |
| 205, rue de la Croix-Verte |
| 34196 Montpellier Cedex 5 |
| FRANCE |

Francija

SCL Laboratoire de Montpellier

parc Euromédecine

205, rue de la Croix-Verte

34196 Montpellier Cedex 5

FRANCE

| | Italija






  Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Ispettorato centrale della tutela della qualità e repressione frodi dei prodotti agroalimentari |
| Laboratorio di Modena |
| Via Jacopo Cavedone N. 29 |
| 41100 Modena |
| ITALIA |

Italija

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Ispettorato centrale della tutela della qualità e repressione frodi dei prodotti agroalimentari

Laboratorio di Modena

Via Jacopo Cavedone N. 29

41100 Modena

ITALIA

| | Ciper






  Analytical Laboratories Section |
| --- | --- |
| Department of Agriculture |
| Ministry of agriculture, Natural Resources and Environment |
| Loukis Akritas Ave |
| 1412 Nicosia |
| CYPRUS |

Ciper

Analytical Laboratories Section

Department of Agriculture

Ministry of agriculture, Natural Resources and Environment

Loukis Akritas Ave

1412 Nicosia

CYPRUS

| | Latvija






  Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts |
| --- | --- |
| Lejupes iela 3, |
| LV-Rīga, 1076 |
| LATVIJA |

Latvija

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts

Lejupes iela 3,

LV-Rīga, 1076

LATVIJA

| | Litva






  Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas |
| --- | --- |
| J. Kairiūkščio g. 10 |
| LT-08409 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Litva

Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas

J. Kairiūkščio g. 10

LT-08409 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| | Luksemburg






  Laboratoire National de Santé |
| --- | --- |
| Rue du Laboratoire, 42 |
| 1911 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Luksemburg

Laboratoire National de Santé

Rue du Laboratoire, 42

1911 Luxembourg

LUXEMBOURG

| | Madžarska






  Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- | --- |
| (Central Agricultural Office Food and Feed Safety Directorate) |
| Budapest 94. Pf. 1740 |
| Mester u. 81 |
| 1465 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Madžarska

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

(Central Agricultural Office Food and Feed Safety Directorate)

Budapest 94. Pf. 1740

Mester u. 81

1465

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

| | Malta






  Malta National Laboratory |
| --- | --- |
| UB14, San Gwann Industrial Estate |
| San Gwann, |
| SGN 09 |
| MALTA |

Malta

Malta National Laboratory

UB14, San Gwann Industrial Estate

San Gwann,

SGN 09

MALTA

| | Nizozemska






  RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid |
| --- | --- |
| Wageningen University and Research Centre |
| Akkermaalsbos 2, gebouw 123 |
| 6708 WB Wageningen |
| NEDERLAND |

Nizozemska

RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid

Wageningen University and Research Centre

Akkermaalsbos 2, gebouw 123

6708 WB Wageningen

NEDERLAND

| | Avstrija






  Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- | --- |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |
| ÖSTERREICH |

Avstrija

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

ÖSTERREICH

| | Poljska






  Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości |
| --- | --- |
| Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| ul. Reymonta 11/13 |
| 60-791 Poznań |
| POLSKA/POLAND |

Poljska

Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości

Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

ul. Reymonta 11/13

60-791 Poznań

POLSKA/POLAND

| | Portugalska






  Autoridade de Segurança Alimentar e Económica — ASAE |
| --- | --- |
| Laboratório Central da Qualidade Alimentar — LCQA |
| Av. Conde Valbom, 98 |
| 1050-070 Lisboa |
| PORTUGAL |

Portugalska

Autoridade de Segurança Alimentar e Económica — ASAE

Laboratório Central da Qualidade Alimentar — LCQA

Av. Conde Valbom, 98

1050-070 Lisboa

PORTUGAL

| | Romunija






  Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară |
| --- | --- |
| Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, Sector 2 |
| București |
| ROMÂNIA |

Romunija

Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară

Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, Sector 2

București

ROMÂNIA

| | Slovenija






  Univerza v Ljubljani |
| --- | --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| SI-1115 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Slovenija

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

SI-1115 Ljubljana

SLOVENIJA

| | Slovaška






  Štátny veterinárny a potravinový ústav |
| --- | --- |
| Botanická 15 |
| 842 52 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Slovaška

Štátny veterinárny a potravinový ústav

Botanická 15

842 52 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

| | Finska






  Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00710 Helsinki |
| FINLAND |

Finska

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Mustialankatu 3

FI-00710 Helsinki

FINLAND

| | Švedska






  Livsmedelsverket |
| --- | --- |
| Box 622 |
| SE-75126 Uppsala |
| SVERIGE/SWEDEN |

Švedska

Livsmedelsverket

Box 622

SE-75126 Uppsala

SVERIGE/SWEDEN

| | Združeno kraljestvo






  Laboratory of the Government Chemist |
| --- | --- |
| Queens Road |
| Teddington |
| TW11 0LY |
| UNITED KINGDOM“ |

Združeno kraljestvo

Laboratory of the Government Chemist

Queens Road

Teddington

TW11 0LY

UNITED KINGDOM“

---

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/69

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 577/2011

z dne 16. junija 2011

o stodevetinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani, in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001 o prepovedi izvoza nekaterega blaga in storitev v Afganistan, o poostritvi prepovedi poletov in podaljšanju zamrznitve sredstev in drugih finančnih virov talibanov iz Afganistana (1), ter zlasti člena 7(1)(a) in člena 7a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 26. maja 2011 sklenil črtati dve fizični osebi s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ter 12. maja spremenil sedemdeset vnosov na seznamu. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 26. maja 2011 sklenil črtati dve fizični osebi s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ter 12. maja spremenil sedemdeset vnosov na seznamu.

| (3) | Poleg tega je v skladu s sklepom Odbora za sankcije z dne 20. aprila 2011 treba s črtanjem spremeniti še tri vnose na seznamu oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Komisija je sprejela Uredbo (EU) št. 480/2011 (2) da se uveljavi sklep Odbora za sankcije z dne 20. aprila 2011. Vendar je treba spremembo vnosa „Benevolence International Foundation“ dopolniti s črtanjem ločenega vnosa „Stichting Benevolence International Nederland“ iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 881/2002. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je v skladu s sklepom Odbora za sankcije z dne 20. aprila 2011 treba s črtanjem spremeniti še tri vnose na seznamu oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Komisija je sprejela Uredbo (EU) št. 480/2011 (2) da se uveljavi sklep Odbora za sankcije z dne 20. aprila 2011. Vendar je treba spremembo vnosa „Benevolence International Foundation“ dopolniti s črtanjem ločenega vnosa „Stichting Benevolence International Nederland“ iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 881/2002.

| (4) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 je zato treba ustrezno posodobiti – |
| --- | --- |

(4)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 je zato treba ustrezno posodobiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

(2)  UL L 132, 19.5.2011, str. 6.

2

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

| (1) | pod naslovom „Fizične osebe, skupine in subjekti“ se črta naslednji vnos:






  (a) | „Stichting Benevolence International Nederland (tudi Benevolence International Nederland, tudi BIN) Radeborg 14B, 6228 CV Maastricht, Nizozemska: Registracija pri gospodarski zbornici: 14063277.“ |
| --- | --- | --- |

(1)

pod naslovom „Fizične osebe, skupine in subjekti“ se črta naslednji vnos:

(a)

„Stichting Benevolence International Nederland (tudi Benevolence International Nederland, tudi BIN) Radeborg 14B, 6228 CV Maastricht, Nizozemska: Registracija pri gospodarski zbornici: 14063277.“

| (2) | Pod naslovom „Fizične osebe“ se črtajo naslednji vnosi:






  (a) | „Ahmad Fadil Nazal Al-Khalayleh (tudi (a) Abu Musab Al-Zarqawi, (b) Muhannad, (c) Al-Muhajer, (d) Garib, (e) Abou Musaab El Zarquawi, (f) Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said, (g) Al Zarqawi Abu Musa'ab, (h) Al Zarqawi Abu Musab, (i) Al Zarqawi Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said Abu Musab, (j) Alkhalayleh Ahmed, (k) Azzarkaoui Abou Moussab, (l) El Zarquawi Abu Musaab, (m) Zarkaoui Abou Moussaab, (n) Abu Ahmad, (o) Abu Ibrahim). Datum rojstva: (a) 30. 10. 1966, (b) 20. 10. 1966. Kraj rojstva: (a) Al-Zarqaa, Jordanija, (b) Al Zarqa, Jordanija, (c) Al Zarquaa, Jordanija. Potni list št.: (a) Z 264958 (jordanski potni list, izdan 4. 4. 1999 v Al Zarqai, Jordanija), (b) 1433038 (jordanska osebna izkaznica, izdana 4. 4. 1999 v Al Zarqai, Jordanija). Drugi podatki: domnevno umrl junija 2006.“ |
| --- | --- | --- |

(2)

Pod naslovom „Fizične osebe“ se črtajo naslednji vnosi:

(a)

„Ahmad Fadil Nazal Al-Khalayleh (tudi (a) Abu Musab Al-Zarqawi, (b) Muhannad, (c) Al-Muhajer, (d) Garib, (e) Abou Musaab El Zarquawi, (f) Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said, (g) Al Zarqawi Abu Musa'ab, (h) Al Zarqawi Abu Musab, (i) Al Zarqawi Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said Abu Musab, (j) Alkhalayleh Ahmed, (k) Azzarkaoui Abou Moussab, (l) El Zarquawi Abu Musaab, (m) Zarkaoui Abou Moussaab, (n) Abu Ahmad, (o) Abu Ibrahim). Datum rojstva: (a) 30. 10. 1966, (b) 20. 10. 1966. Kraj rojstva: (a) Al-Zarqaa, Jordanija, (b) Al Zarqa, Jordanija, (c) Al Zarquaa, Jordanija. Potni list št.: (a) Z 264958 (jordanski potni list, izdan 4. 4. 1999 v Al Zarqai, Jordanija), (b) 1433038 (jordanska osebna izkaznica, izdana 4. 4. 1999 v Al Zarqai, Jordanija). Drugi podatki: domnevno umrl junija 2006.“

| (b) | „Mohamed Moumou (tudi (a) Mohamed Mumu, (b) Abu Shrayda, (c) Abu Amina, (d) Abu Abdallah, (e) Abou Abderrahman (f) Abu Qaswarah (g) Abu Sara). Naslov: (a) Storvretsvagen 92, 7 TR. C/O Drioua, 142 31 Skogas, Švedska, (b) Jungfruns Gata 413; Poštni predal 3027, 13603 Haninge, Švedska; (c) Dobelnsgatan 97, 7 TR C/O Lamrabet, 113 52 Stockholm, Švedska; (d) Trodheimsgatan 6, 164 32 Kista, Švedska; Datum rojstva: (a) 30. 7. 1965, (b) 30. 9. 1965. Kraj rojstva: Fez, Maroko. Državljanstvo: (a) maroško, (b) švedsko. Potni list št.: 9817619 (švedski potni list, veljaven do 14. 12. 2009). Drugi podatki: domnevno umrl v severnem Iraku oktobra 2008. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 7. 12. 2006.“ |
| --- | --- |

(b)

„Mohamed Moumou (tudi (a) Mohamed Mumu, (b) Abu Shrayda, (c) Abu Amina, (d) Abu Abdallah, (e) Abou Abderrahman (f) Abu Qaswarah (g) Abu Sara). Naslov: (a) Storvretsvagen 92, 7 TR. C/O Drioua, 142 31 Skogas, Švedska, (b) Jungfruns Gata 413; Poštni predal 3027, 13603 Haninge, Švedska; (c) Dobelnsgatan 97, 7 TR C/O Lamrabet, 113 52 Stockholm, Švedska; (d) Trodheimsgatan 6, 164 32 Kista, Švedska; Datum rojstva: (a) 30. 7. 1965, (b) 30. 9. 1965. Kraj rojstva: Fez, Maroko. Državljanstvo: (a) maroško, (b) švedsko. Potni list št.: 9817619 (švedski potni list, veljaven do 14. 12. 2009). Drugi podatki: domnevno umrl v severnem Iraku oktobra 2008. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 7. 12. 2006.“

| (3) | Vnos „Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif. Datum rojstva: (a) 1969, (b) 1963, (c) 11. 2. 1964. Kraj rojstva: Al-Medinah, Savdska Arabija. Državljanstvo: savdsko. Potni list št.: (a) B 960789, (b) G 649385 (izdan 8. 9. 2006, prenehanje veljavnosti 17. 7. 2011). Drugi podatki: svak in tesni sodelavec Osame bin Ladna; domnevno vodja finančne organizacije Osame bin Ladna.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti s:
  „Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif (tudi Sa’d al-Sharif). Datum rojstva: 11. 2. 1964. Kraj rojstva: Al-Medinah, Savdska Arabija. Državljanstvo: savdsko. Potni list št.: (a) B 960789, (b) G 649385 (izdan 8. 9. 2006, prenehanje veljavnosti 17. 7. 2011). Drugi podatki: svak in tesni sodelavec Osame bin Ladna; domnevno vodja finančne organizacije Osame bin Ladna. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 1. 2001.“ |
| --- | --- |

(3)

Vnos „Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif. Datum rojstva: (a) 1969, (b) 1963, (c) 11. 2. 1964. Kraj rojstva: Al-Medinah, Savdska Arabija. Državljanstvo: savdsko. Potni list št.: (a) B 960789, (b) G 649385 (izdan 8. 9. 2006, prenehanje veljavnosti 17. 7. 2011). Drugi podatki: svak in tesni sodelavec Osame bin Ladna; domnevno vodja finančne organizacije Osame bin Ladna.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti s:

„Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif (tudi Sa’d al-Sharif). Datum rojstva: 11. 2. 1964. Kraj rojstva: Al-Medinah, Savdska Arabija. Državljanstvo: savdsko. Potni list št.: (a) B 960789, (b) G 649385 (izdan 8. 9. 2006, prenehanje veljavnosti 17. 7. 2011). Drugi podatki: svak in tesni sodelavec Osame bin Ladna; domnevno vodja finančne organizacije Osame bin Ladna. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 1. 2001.“

Al-Sharif

| (4) | Vnos „Sobdi Abd Al Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna (tudi (a) Mohamed Atef, (b) Sheik Taysir Abdullah, (c) Abu Hafs Al Masri, (d) Abu Hafs Al Masri El Khabir, (e) Taysir). Datum rojstva: 17. 1. 1958. Kraj rojstva: El Behira, Egipt. Državljanstvo: verjetno egipčanski državljan. Drugi podatki: domnevno umrl v Afganistanu novembra 2001. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 1. 2001.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Sobhi Abd Al Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna (tudi (a) Sobhi Abdel Aziz Mohamed Gohary Abou Senah, (b) Mohamed Atef, (c) Sheik Taysir Abdullah, (d) Abu Hafs Al Masri, (e) Abu Hafs Al Masri El Khabir, (f) Taysir). Datum rojstva: 17. 1. 1958. Kraj rojstva: El Behira, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: potrjeno, da je leta 2001 umrl v Pakistanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 1. 2001.“ |
| --- | --- |

(4)

Vnos „Sobdi Abd Al Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna (tudi (a) Mohamed Atef, (b) Sheik Taysir Abdullah, (c) Abu Hafs Al Masri, (d) Abu Hafs Al Masri El Khabir, (e) Taysir). Datum rojstva: 17. 1. 1958. Kraj rojstva: El Behira, Egipt. Državljanstvo: verjetno egipčanski državljan. Drugi podatki: domnevno umrl v Afganistanu novembra 2001. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 1. 2001.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Sobhi Abd Al Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna (tudi (a) Sobhi Abdel Aziz Mohamed Gohary Abou Senah, (b) Mohamed Atef, (c) Sheik Taysir Abdullah, (d) Abu Hafs Al Masri, (e) Abu Hafs Al Masri El Khabir, (f) Taysir). Datum rojstva: 17. 1. 1958. Kraj rojstva: El Behira, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: potrjeno, da je leta 2001 umrl v Pakistanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 1. 2001.“

El Gohary Abu Sinna

| (5) | Vnos „Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed (tudi (a) Mustapha Mohamed Ahmed, (b) Shaykh Sai’id). Datum rojstva: 27.2.1955. Kraj rojstva: El Sharkiya, Egipt.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed (tudi (a) Mustapha Mohamed Ahmed, (b) Shaykh Sai’id). Datum rojstva: 27. 2. 1955. Kraj rojstva: El Sharkiya, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: potrjeno, da je maja 2010 umrl v Afganistanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 6. 10. 2001.“ |
| --- | --- |

(5)

Vnos „Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed (tudi (a) Mustapha Mohamed Ahmed, (b) Shaykh Sai’id). Datum rojstva: 27.2.1955. Kraj rojstva: El Sharkiya, Egipt.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed (tudi (a) Mustapha Mohamed Ahmed, (b) Shaykh Sai’id). Datum rojstva: 27. 2. 1955. Kraj rojstva: El Sharkiya, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: potrjeno, da je maja 2010 umrl v Afganistanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 6. 10. 2001.“

Osman Abu El Yazeed

| (6) | Vnos „Tariq Anwar El-Sayed Ahmed (tudi (a) Hamdi Ahmad Farag, (b) Amr Al-Fatih Fathi). Datum rojstva: 15. 3. 1963. Kraj rojstva: Aleksandrija, Egipt. Drugi podatki: domnevno umrl oktobra 2001.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Tariq Anwar El Sayed Ahmed (tudi (a) Hamdi Ahmad Farag, (b) Amr Al-Fatih Fathi), (c) Tarek Anwar El Sayed Ahmad). Datum rojstva: 15. 3. 1963. Kraj rojstva: Aleksandrija, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: domnevno umrl oktobra 2001. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 6. 10. 2001.“ |
| --- | --- |

(6)

Vnos „Tariq Anwar El-Sayed Ahmed (tudi (a) Hamdi Ahmad Farag, (b) Amr Al-Fatih Fathi). Datum rojstva: 15. 3. 1963. Kraj rojstva: Aleksandrija, Egipt. Drugi podatki: domnevno umrl oktobra 2001.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Tariq Anwar El Sayed Ahmed (tudi (a) Hamdi Ahmad Farag, (b) Amr Al-Fatih Fathi), (c) Tarek Anwar El Sayed Ahmad). Datum rojstva: 15. 3. 1963. Kraj rojstva: Aleksandrija, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: domnevno umrl oktobra 2001. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 6. 10. 2001.“

Ahmed

| (7) | Vnos „Nasr Fahmi Nasr Hasannein (tudi (a) Muhammad Salah, (b) Naser Fahmi Naser Hussein). Datum rojstva: 30. 10. 1962. Kraj rojstva: Kairo, Egipt.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Nasr Fahmi Nasr Hassannein (tudi (a) Muhammad Salah, (b) Naser Fahmi Naser Hussein). Datum rojstva: 30. 10. 1962. Kraj rojstva: Kairo, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: domnevno mrtev. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 6. 10. 2001.“ |
| --- | --- |

(7)

Vnos „Nasr Fahmi Nasr Hasannein (tudi (a) Muhammad Salah, (b) Naser Fahmi Naser Hussein). Datum rojstva: 30. 10. 1962. Kraj rojstva: Kairo, Egipt.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Nasr Fahmi Nasr Hassannein (tudi (a) Muhammad Salah, (b) Naser Fahmi Naser Hussein). Datum rojstva: 30. 10. 1962. Kraj rojstva: Kairo, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: domnevno mrtev. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 6. 10. 2001.“

Hassannein

| (8) | Vnos „Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar (tudi (a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, (b) Al-Namer, Mohammed K.A., (c) Abdel Rahman, (d) Abdul Rahman). Datum rojstva: 19. 6. 1964. Kraj rojstva: Dakahliya, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: domnevno umrl aprila 2006.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar (tudi (a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, (b) Al-Namer, Mohammed K.A., (c) Mohsen Moussa Metwaly Atwa Dwedar, (d) Abdel Rahman, (e) Abdul Rahman). Datum rojstva: 19. 6. 1964. Kraj rojstva: Dakahliya, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: potrjeno, da je aprila 2006 umrl v Pakistanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“ |
| --- | --- |

(8)

Vnos „Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar (tudi (a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, (b) Al-Namer, Mohammed K.A., (c) Abdel Rahman, (d) Abdul Rahman). Datum rojstva: 19. 6. 1964. Kraj rojstva: Dakahliya, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: domnevno umrl aprila 2006.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar (tudi (a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, (b) Al-Namer, Mohammed K.A., (c) Mohsen Moussa Metwaly Atwa Dwedar, (d) Abdel Rahman, (e) Abdul Rahman). Datum rojstva: 19. 6. 1964. Kraj rojstva: Dakahliya, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: potrjeno, da je aprila 2006 umrl v Pakistanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“

Atwah Dewedar

| (9) | Vnos „Ri'ad (Raed) Muhammad Hasan MUHAMMAD HIJAZI (tudi (a) Hijazi, Raed M. (b) Al-Hawen, Abu Ahmad (c) Al-Shadid, Abu-Ahmad (d) Al-Maghribi, Rashid (the Moroccan) (e) Al Amriki, Abu-Ahmad (the American)). Datum rojstva: 30. 12. 1968. Kraj rojstva: Kalifornija, Združene države Amerike. Državljanstvo: jordanski državljan; nacionalna matična št.: SSN: 548-91-5411 nacionalna številka 9681029476. Drugi podatki: izvira iz Ramlaha; kraj prebivališča v Jordaniji – al-Shumaysani (Sheisani) (območje Amana), za zgradbami sindikatov“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Ri'ad Muhammad Hasan Muhammad Hijazi (tudi (a) Hijazi, Raed M. (b) Al-Hawen, Abu-Ahmad (c) Al-Shahid, Abu-Ahmad (d) Raed Muhammad Hasan Muhammad Hijazi, (e) Al-Maghribi, Rashid (the Moroccan) (f) Al-Amriki, Abu-Ahmad (the American)). Datum rojstva: 30. 12. 1968. Kraj rojstva: Kalifornija, Združene države Amerike. Državljanstvo: jordansko. Nacionalna matična št.: 9681029476. Drugi podatki: (a) številka socialnega zavarovanja v ZDA 548-91-5411; (b) v priporu v Jordaniji od marca 2010; (c) ime očeta je Mohammad Hijazi. Ime matere je Sakina. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“ |
| --- | --- |

(9)

Vnos „Ri'ad (Raed) Muhammad Hasan MUHAMMAD HIJAZI (tudi (a) Hijazi, Raed M. (b) Al-Hawen, Abu Ahmad (c) Al-Shadid, Abu-Ahmad (d) Al-Maghribi, Rashid (the Moroccan) (e) Al Amriki, Abu-Ahmad (the American)). Datum rojstva: 30. 12. 1968. Kraj rojstva: Kalifornija, Združene države Amerike. Državljanstvo: jordanski državljan; nacionalna matična št.: SSN: 548-91-5411 nacionalna številka 9681029476. Drugi podatki: izvira iz Ramlaha; kraj prebivališča v Jordaniji – al-Shumaysani (Sheisani) (območje Amana), za zgradbami sindikatov“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Ri'ad Muhammad Hasan Muhammad Hijazi (tudi (a) Hijazi, Raed M. (b) Al-Hawen, Abu-Ahmad (c) Al-Shahid, Abu-Ahmad (d) Raed Muhammad Hasan Muhammad Hijazi, (e) Al-Maghribi, Rashid (the Moroccan) (f) Al-Amriki, Abu-Ahmad (the American)). Datum rojstva: 30. 12. 1968. Kraj rojstva: Kalifornija, Združene države Amerike. Državljanstvo: jordansko. Nacionalna matična št.: 9681029476. Drugi podatki: (a) številka socialnega zavarovanja v ZDA 548-91-5411; (b) v priporu v Jordaniji od marca 2010; (c) ime očeta je Mohammad Hijazi. Ime matere je Sakina. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“

Hijazi

| (10) | Vnos „Ladehyanoy, Mufti Rashid Ahmad (tudi Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad; tudi Ahmad, Mufti Rasheed; tudi Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad); Karači, Pakistan.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Mufti Rashid Ahmad Ladehyanoy (tudi (a) Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad, (b) Ahmad, Mufti Rasheed, (c) Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad). Državljanstvo: pakistansko. Drugi podatki: (a) ustanovitelj sklada Al-Rashid; (b) domnevno umrl v Pakistanu 18. februarja 2002. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“ |
| --- | --- |

(10)

Vnos „Ladehyanoy, Mufti Rashid Ahmad (tudi Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad; tudi Ahmad, Mufti Rasheed; tudi Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad); Karači, Pakistan.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Mufti Rashid Ahmad Ladehyanoy (tudi (a) Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad, (b) Ahmad, Mufti Rasheed, (c) Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad). Državljanstvo: pakistansko. Drugi podatki: (a) ustanovitelj sklada Al-Rashid; (b) domnevno umrl v Pakistanu 18. februarja 2002. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“

Ladehyanoy

| (11) | Vnos „ Fazul Abdullah Mohammed (tudi (a) Abdalla, Fazul, (b) Abdallah, Fazul, (c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed, (d) Fazul, Abdalla, (e) Fazul, Abdallah, (f) Fazul, Abdallah Mohammed, (g) Fazul, Haroon, (h) Fazul, Harun, (i) Haroun, Fadhil, (j) Mohammed, Fazul, (k) Mohammed, Fazul Abdilahi, (l) Mohammed, Fouad, (m) Muhamad, Fadil Abdallah, (n) Abdullah Fazhl, (o) Fazhl Haroun, (p) Fazil Haroun, (q) Faziul Abdallah, (r) Fazul Abdalahi Mohammed, (s) Haroun Fazil, (t) Harun Fazul, (u) Khan Fazhl, (v) Farun Fahdl, (w) Harun Fahdl, (x) Abdulah Mohamed Fadl, (y) Fadil Abdallah Muhammad, (z) Abdallah Muhammad Fadhul, (aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul, (ab) Fadl Allah Abd Allah, (ac) Haroon Fadl Abd Allah, (ad) Mohamed Fadl, (ae) Abu Aisha, (af) Abu Seif Al Sudani, (ag) Haroon, (ah) Harun, (ai) Abu Luqman, (aj) Haroun, (ak) Harun Al-Qamry, (al) Abu Al-Fazul Al-Qamari, (am) Haji Kassim Fumu, (an) Yacub). Datum rojstva: (a) 25. 8. 1972, (b) 25. 12. 1974, (c) 25. 2. 1974, (d) 1976, (e) februar 1971. Kraj rojstva: Moroni, Komori. Državljanstvo: (a) Komorov, (b) kenijsko. Drugi podatki: (a) po poročanju naj bi od novembra 2007 deloval v južni Somaliji; po poročanju naj bi imel kenijski in komorski potni list; (c) domnevno vpleten v napade na ambasade Združenih držav Amerike v Nairobiju in Dar es Salaamu avgusta 1998 ter v nadaljnje napade v Keniji leta 2002. (d) domnevno imel plastično operacijo.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Fazul Abdullah Mohammed (tudi (a) Abdalla, Fazul, (b) Abdallah, Fazul, (c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed, (d) Fazul, Abdalla, (e) Fazul, Abdallah, (f) Fazul, Abdallah Mohammed, (g) Fazul, Haroon, (h) Fazul, Harun, (i) Haroun, Fadhil, (j) Mohammed, Fazul, (k) Mohammed, Fazul Abdilahi, (l) Mohammed, Fouad, (m) Muhamad, Fadil Abdallah, (n) Abdullah Fazhl, (o) Fazhl Haroun, (p) Fazil Haroun, (q) Faziul Abdallah, (r) Fazul Abdalahi Mohammed, (s) Haroun Fazil, (t) Harun Fazul, (u) Khan Fazhl, (v) Farun Fahdl, (w) Harun Fahdl, (x) Abdulah Mohamed Fadl, (y) Fadil Abdallah Muhammad, (z) Abdallah Muhammad Fadhul, (aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul, (ab) Fadl Allah Abd Allah, (ac) Haroon Fadl Abd Allah, (ad) Mohamed Fadl, (ae) Abu Aisha, (af) Abu Seif Al Sudani, (ag) Haroon, (ah) Harun, (ai) Abu Luqman, (aj) Haroun, (ak) Harun Al-Qamry, (al) Abu Al-Fazul Al-Qamari, (am) Haji Kassim Fumu, (an) Yacub). Naslov: Kenija. Datum rojstva: (a) 25. 8. 1972, (b) 25. 12. 1974, (c) 25. 2. 1974, (d) 1976, (e) februar 1971. Kraj rojstva: Moroni, Komori. Državljanstvo: Komorov. Drugi podatki: (a) po poročanju naj bi od novembra 2007 deloval v južni Somaliji; (b) višji operativni sodelavec Al-Kaide, od leta 2009 odgovoren za Al-Kaido v vzhodni Afriki; (c) po poročanju naj bi imel več ponarejenih kenijskih in komorskih potnih listov; (d) domnevno vpleten v napade na ambasade Združenih držav Amerike v Nairobiju in Dar es Salaamu avgusta 1998 ter v nadaljnje napade v Keniji leta 2002. (e) domnevno imel plastično operacijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“ |
| --- | --- |

(11)

Vnos „ Fazul Abdullah Mohammed (tudi (a) Abdalla, Fazul, (b) Abdallah, Fazul, (c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed, (d) Fazul, Abdalla, (e) Fazul, Abdallah, (f) Fazul, Abdallah Mohammed, (g) Fazul, Haroon, (h) Fazul, Harun, (i) Haroun, Fadhil, (j) Mohammed, Fazul, (k) Mohammed, Fazul Abdilahi, (l) Mohammed, Fouad, (m) Muhamad, Fadil Abdallah, (n) Abdullah Fazhl, (o) Fazhl Haroun, (p) Fazil Haroun, (q) Faziul Abdallah, (r) Fazul Abdalahi Mohammed, (s) Haroun Fazil, (t) Harun Fazul, (u) Khan Fazhl, (v) Farun Fahdl, (w) Harun Fahdl, (x) Abdulah Mohamed Fadl, (y) Fadil Abdallah Muhammad, (z) Abdallah Muhammad Fadhul, (aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul, (ab) Fadl Allah Abd Allah, (ac) Haroon Fadl Abd Allah, (ad) Mohamed Fadl, (ae) Abu Aisha, (af) Abu Seif Al Sudani, (ag) Haroon, (ah) Harun, (ai) Abu Luqman, (aj) Haroun, (ak) Harun Al-Qamry, (al) Abu Al-Fazul Al-Qamari, (am) Haji Kassim Fumu, (an) Yacub). Datum rojstva: (a) 25. 8. 1972, (b) 25. 12. 1974, (c) 25. 2. 1974, (d) 1976, (e) februar 1971. Kraj rojstva: Moroni, Komori. Državljanstvo: (a) Komorov, (b) kenijsko. Drugi podatki: (a) po poročanju naj bi od novembra 2007 deloval v južni Somaliji; po poročanju naj bi imel kenijski in komorski potni list; (c) domnevno vpleten v napade na ambasade Združenih držav Amerike v Nairobiju in Dar es Salaamu avgusta 1998 ter v nadaljnje napade v Keniji leta 2002. (d) domnevno imel plastično operacijo.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Fazul Abdullah Mohammed (tudi (a) Abdalla, Fazul, (b) Abdallah, Fazul, (c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed, (d) Fazul, Abdalla, (e) Fazul, Abdallah, (f) Fazul, Abdallah Mohammed, (g) Fazul, Haroon, (h) Fazul, Harun, (i) Haroun, Fadhil, (j) Mohammed, Fazul, (k) Mohammed, Fazul Abdilahi, (l) Mohammed, Fouad, (m) Muhamad, Fadil Abdallah, (n) Abdullah Fazhl, (o) Fazhl Haroun, (p) Fazil Haroun, (q) Faziul Abdallah, (r) Fazul Abdalahi Mohammed, (s) Haroun Fazil, (t) Harun Fazul, (u) Khan Fazhl, (v) Farun Fahdl, (w) Harun Fahdl, (x) Abdulah Mohamed Fadl, (y) Fadil Abdallah Muhammad, (z) Abdallah Muhammad Fadhul, (aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul, (ab) Fadl Allah Abd Allah, (ac) Haroon Fadl Abd Allah, (ad) Mohamed Fadl, (ae) Abu Aisha, (af) Abu Seif Al Sudani, (ag) Haroon, (ah) Harun, (ai) Abu Luqman, (aj) Haroun, (ak) Harun Al-Qamry, (al) Abu Al-Fazul Al-Qamari, (am) Haji Kassim Fumu, (an) Yacub). Naslov: Kenija. Datum rojstva: (a) 25. 8. 1972, (b) 25. 12. 1974, (c) 25. 2. 1974, (d) 1976, (e) februar 1971. Kraj rojstva: Moroni, Komori. Državljanstvo: Komorov. Drugi podatki: (a) po poročanju naj bi od novembra 2007 deloval v južni Somaliji; (b) višji operativni sodelavec Al-Kaide, od leta 2009 odgovoren za Al-Kaido v vzhodni Afriki; (c) po poročanju naj bi imel več ponarejenih kenijskih in komorskih potnih listov; (d) domnevno vpleten v napade na ambasade Združenih držav Amerike v Nairobiju in Dar es Salaamu avgusta 1998 ter v nadaljnje napade v Keniji leta 2002. (e) domnevno imel plastično operacijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“

Mohammed

| (12) | Vnos „Fahid Mohammed Ally Msalam (tudi (a) Fahid Mohammed Ally, (b), Fahad Ally Msalam, (c), Fahid Mohammed Ali Msalam, (d), Mohammed Ally Msalam, (e), Fahid Mohammed Ali Musalaam, (f), Fahid Muhamad Ali Salem, (g) Fahid Mohammed Aly, (h) Ahmed Fahad, (i) Ali Fahid Mohammed, (j) Fahad Mohammad Ally, (k) Fahad Mohammed Ally, (l) Fahid Mohamed Ally, (m) Msalam Fahad Mohammed Ally, (n) Msalam Fahid Mohammad Ally, (o) Msalam Fahid Mohammed Ali, (p) Msalm Fahid Mohammed Ally, (q) Usama Al-Kini, (r) Mohammed Ally Mohammed, (s) Ally Fahid M). Naslov: Mombasa, Kenija. Datum rojstva: 19. 2. 1976. Kraj rojstva: Mombasa, Kenija. Državljanstvo: kenijsko. Potni list št.: (a) A260592 (kenijski potni list), (b) A056086 (kenijski potni list), (c) A435712 (kenijski potni list), (d) A324812 (kenijski potni list), (e) 356095 (kenijski potni list). Nacionalna matična št.: 12771069 (kenijska osebna izkaznica). Drugi podatki: potrjeno, da je umrl 1. 1. 2009. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z naslednjim:
  „Fahid Mohammed Ally Msalam (tudi (a) Fahid Mohammed Ally, (b), Fahad Ally Msalam, (c), Fahid Mohammed Ali Msalam, (d), Mohammed Ally Msalam, (e), Fahid Mohammed Ali Musalaam, (f), Fahid Muhamad Ali Salem, (g) Fahid Mohammed Aly, (h) Ahmed Fahad, (i) Ali Fahid Mohammed, (j) Fahad Mohammad Ally, (k) Fahad Mohammed Ally, (l) Fahid Mohamed Ally, (m) Msalam Fahad Mohammed Ally, (n) Msalam Fahid Mohammad Ally, (o) Msalam Fahid Mohammed Ali, (p) Msalm Fahid Mohammed Ally, (q) Usama Al-Kini, (r) Mohammed Ally Mohammed, (s) Ally Fahid M). Datum rojstva: 9. 4. 1976. Kraj rojstva: Mombasa, Kenija. Državljanstvo: kenijsko. Potni list št.: (a) A260592 (kenijski potni list), (b) A056086 (kenijski potni list), (c) A435712 (kenijski potni list), (d) A324812 (kenijski potni list), (e) 356095 (kenijski potni list). Nacionalna matična št.: 12771069 (kenijska osebna izkaznica). Drugi podatki: (a) ime očeta je Mohamed Ally; Ime matere je Fauzia Mbarak. (b) potrjeno, da je umrl 1. 1. 2009 v Pakistanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“ |
| --- | --- |

(12)

Vnos „Fahid Mohammed Ally Msalam (tudi (a) Fahid Mohammed Ally, (b), Fahad Ally Msalam, (c), Fahid Mohammed Ali Msalam, (d), Mohammed Ally Msalam, (e), Fahid Mohammed Ali Musalaam, (f), Fahid Muhamad Ali Salem, (g) Fahid Mohammed Aly, (h) Ahmed Fahad, (i) Ali Fahid Mohammed, (j) Fahad Mohammad Ally, (k) Fahad Mohammed Ally, (l) Fahid Mohamed Ally, (m) Msalam Fahad Mohammed Ally, (n) Msalam Fahid Mohammad Ally, (o) Msalam Fahid Mohammed Ali, (p) Msalm Fahid Mohammed Ally, (q) Usama Al-Kini, (r) Mohammed Ally Mohammed, (s) Ally Fahid M). Naslov: Mombasa, Kenija. Datum rojstva: 19. 2. 1976. Kraj rojstva: Mombasa, Kenija. Državljanstvo: kenijsko. Potni list št.: (a) A260592 (kenijski potni list), (b) A056086 (kenijski potni list), (c) A435712 (kenijski potni list), (d) A324812 (kenijski potni list), (e) 356095 (kenijski potni list). Nacionalna matična št.: 12771069 (kenijska osebna izkaznica). Drugi podatki: potrjeno, da je umrl 1. 1. 2009. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z naslednjim:

„Fahid Mohammed Ally Msalam (tudi (a) Fahid Mohammed Ally, (b), Fahad Ally Msalam, (c), Fahid Mohammed Ali Msalam, (d), Mohammed Ally Msalam, (e), Fahid Mohammed Ali Musalaam, (f), Fahid Muhamad Ali Salem, (g) Fahid Mohammed Aly, (h) Ahmed Fahad, (i) Ali Fahid Mohammed, (j) Fahad Mohammad Ally, (k) Fahad Mohammed Ally, (l) Fahid Mohamed Ally, (m) Msalam Fahad Mohammed Ally, (n) Msalam Fahid Mohammad Ally, (o) Msalam Fahid Mohammed Ali, (p) Msalm Fahid Mohammed Ally, (q) Usama Al-Kini, (r) Mohammed Ally Mohammed, (s) Ally Fahid M). Datum rojstva: 9. 4. 1976. Kraj rojstva: Mombasa, Kenija. Državljanstvo: kenijsko. Potni list št.: (a) A260592 (kenijski potni list), (b) A056086 (kenijski potni list), (c) A435712 (kenijski potni list), (d) A324812 (kenijski potni list), (e) 356095 (kenijski potni list). Nacionalna matična št.: 12771069 (kenijska osebna izkaznica). Drugi podatki: (a) ime očeta je Mohamed Ally; Ime matere je Fauzia Mbarak. (b) potrjeno, da je umrl 1. 1. 2009 v Pakistanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“

Msalam

| (13) | Vnos „ Sheikh Ahmed Salim Swedan (tudi (a) Ahmed Ally, (b) Sheikh Ahmad Salem Suweidan, (c) Sheikh Swedan, (d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, (e) Ally Ahmad, (f) Muhamed Sultan, (g) Sheik Ahmed Salim Sweden, (h) Sleyum Salum, (i) Sheikh Ahmed Salam, (j) Ahmed The Tall, (k) Bahamad, (l) Sheik Bahamad, (m) Sheikh Bahamadi, (n) Sheikh Bahamad). Naziv: šejk. Datum rojstva: (a) 9. 4. 1969, (b) 9. 4. 1960, (c) 4. 9. 1969. Kraj rojstva: Mombasa, Kenija. Državljanstvo: kenijsko. Potni list št.: A163012 (kenijski potni list). Nacionalna matična št.: 8534714 (kenijska osebna izkaznica, izdana 14. 11. 1996). Drugi podatki: potrjeno, da je umrl 1. 1. 2009. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z naslednjim:
  „Sheikh Ahmed Salim Swedan (tudi (a) Ahmed Ally, (b) Sheikh Ahmad Salem Suweidan, (c) Sheikh Swedan, (d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, (e) Ally Ahmad, (f) Muhamed Sultan, (g) Sheik Ahmed Salim Sweden, (h) Sleyum Salum, (i) Sheikh Ahmed Salam, (j) Ahmed The Tall, (k) Bahamad, (l) Sheik Bahamad, (m) Sheikh Bahamadi, (n) Sheikh Bahamad). Naziv: šejk. Datum rojstva: 9. 4. 1960. Kraj rojstva: Mombasa, Kenija. Državljanstvo: kenijsko. Potni list št.: A163012 (kenijski potni list). Nacionalna matična št.: 8534714 (kenijska osebna izkaznica, izdana 14. 11. 1996). Drugi podatki: potrjeno, da je umrl 1. 1. 2009 v Pakistanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“ |
| --- | --- |

(13)

Vnos „ Sheikh Ahmed Salim Swedan (tudi (a) Ahmed Ally, (b) Sheikh Ahmad Salem Suweidan, (c) Sheikh Swedan, (d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, (e) Ally Ahmad, (f) Muhamed Sultan, (g) Sheik Ahmed Salim Sweden, (h) Sleyum Salum, (i) Sheikh Ahmed Salam, (j) Ahmed The Tall, (k) Bahamad, (l) Sheik Bahamad, (m) Sheikh Bahamadi, (n) Sheikh Bahamad). Naziv: šejk. Datum rojstva: (a) 9. 4. 1969, (b) 9. 4. 1960, (c) 4. 9. 1969. Kraj rojstva: Mombasa, Kenija. Državljanstvo: kenijsko. Potni list št.: A163012 (kenijski potni list). Nacionalna matična št.: 8534714 (kenijska osebna izkaznica, izdana 14. 11. 1996). Drugi podatki: potrjeno, da je umrl 1. 1. 2009. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z naslednjim:

„Sheikh Ahmed Salim Swedan (tudi (a) Ahmed Ally, (b) Sheikh Ahmad Salem Suweidan, (c) Sheikh Swedan, (d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, (e) Ally Ahmad, (f) Muhamed Sultan, (g) Sheik Ahmed Salim Sweden, (h) Sleyum Salum, (i) Sheikh Ahmed Salam, (j) Ahmed The Tall, (k) Bahamad, (l) Sheik Bahamad, (m) Sheikh Bahamadi, (n) Sheikh Bahamad). Naziv: šejk. Datum rojstva: 9. 4. 1960. Kraj rojstva: Mombasa, Kenija. Državljanstvo: kenijsko. Potni list št.: A163012 (kenijski potni list). Nacionalna matična št.: 8534714 (kenijska osebna izkaznica, izdana 14. 11. 1996). Drugi podatki: potrjeno, da je umrl 1. 1. 2009 v Pakistanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“

Swedan

| (14) | Vnos „Yuldashev, Tohir (tudi Yuldashev, Takhir), Uzbekistan“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Tohir Abdulkhalilovich Yuldashev (tudi (a) Юлдашев Тахир Абдулхалилович (b) Yuldashev, Takhir). Datum rojstva: 1967. Kraj rojstva: Namangan, Uzbekistan. Državljanstvo: uzbeško. Drugi podatki: (a) nekdanji vodja islamskega gibannja v Uzbekistanu; (b) potrjeno, da je avgusta 2009 umrl v Pakistanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“ |
| --- | --- |

(14)

Vnos „Yuldashev, Tohir (tudi Yuldashev, Takhir), Uzbekistan“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Tohir Abdulkhalilovich Yuldashev (tudi (a) Юлдашев Тахир Абдулхалилович (b) Yuldashev, Takhir). Datum rojstva: 1967. Kraj rojstva: Namangan, Uzbekistan. Državljanstvo: uzbeško. Drugi podatki: (a) nekdanji vodja islamskega gibannja v Uzbekistanu; (b) potrjeno, da je avgusta 2009 umrl v Pakistanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 10. 2001.“

Yuldashev

| (15) | Vnos „Ali, Abbas Abdi, Mogadishu, Somalia“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Abbas Abdi Ali (tudi Ali, Abbas Abdi). Drugi podatki: (a) povezan z Ali Nur Jim’ale; (b) domnevno umrl leta 2004. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 11. 2001.“ |
| --- | --- |

(15)

Vnos „Ali, Abbas Abdi, Mogadishu, Somalia“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Abbas Abdi Ali (tudi Ali, Abbas Abdi). Drugi podatki: (a) povezan z Ali Nur Jim’ale; (b) domnevno umrl leta 2004. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 11. 2001.“

Ali

| (16) | Vnos „Ali Ahmed Nur Jim’ale (tudi (a) Ahmed Ali Jimale, (b) Ahmad Nur Ali Jim’ale, (c) Ahmed Nur Jumale, (d) Ahmed Ali Jumali, (e) Ahmed Ali Jumale, (f) Sheikh Ahmed Jimale). Naziv: šejk. Naslov: (a) P.O. Box 3312, Dubaj, Združeni arabski emirati, (b) P.O. Box 3313, Dubaj, Združeni arabski emirati (prejšnji naslov); (c) Džibuti, Republika Džibuti. Datum rojstva: 1954. Kraj rojstva: Eilbur, Somalija. Državljanstvo: (a) somalsko, (b) prebivalec Džibutija. Št. potnega lista: A0181988 (potni list Demokratične republike Somalije, izdan 1.10.2001 v Dubaju, Združeni arabski emirati, in podaljšan 24.1.2008 v Džibutiju z veljavnostjo do 22.1.2011). Drugi podatki: (a) trenutno prebiva tudi v Mogadišu, Somalija; (b) poklic: računovodja in poslovnež; (c) ime očeta: Ali Jumale, ime matere: Enab Raghe; (d) domnevno lastnik podjetij Al Baraka Exchange L.L.C., Barakaat Telecommunications Co. Somalia Ltd., Barakaat Bank of Somalia in Barako Trading Company, LLC oziroma so ta podjetja pod njegovim nadzorom. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 11. 2001.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Ali Ahmed Nur Jim’ale (tudi (a) Ahmed Ali Jimale, (b) Ahmad Nur Ali Jim’ale, (c) Ahmed Nur Jumale, (d) Ahmed Ali Jumali, (e) Ahmed Ali Jumale, (f) Sheikh Ahmed Jimale), (g) Ahmad Ali Jimale (h) Shaykh Ahmed Nur Jimale). Naziv: šejk. Naslov: Džibuti, Republika Džibuti (od maja 2007). Datum rojstva: 1954. Kraj rojstva: Somalija. Državljanstvo: somalsko. Št. potnega lista: A0181988 (potni list Demokratične republike Somalije, izdan 1.10.2001 v Dubaju, Združeni arabski emirati, in podaljšan 24.1.2008 v Džibutiju z veljavnostjo do 22.1.2011). Drugi podatki: (a) poklic: računovodja in poslovnež; (b) ime očeta: Ali Jumale, ime matere: Enab Raghe; (c) ustanovitelj mreže podjetij Barakaat, ki vključuje skupino podjetij Barakaat Group. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 11. 2001.“ |
| --- | --- |

(16)

Vnos „Ali Ahmed Nur Jim’ale (tudi (a) Ahmed Ali Jimale, (b) Ahmad Nur Ali Jim’ale, (c) Ahmed Nur Jumale, (d) Ahmed Ali Jumali, (e) Ahmed Ali Jumale, (f) Sheikh Ahmed Jimale). Naziv: šejk. Naslov: (a) P.O. Box 3312, Dubaj, Združeni arabski emirati, (b) P.O. Box 3313, Dubaj, Združeni arabski emirati (prejšnji naslov); (c) Džibuti, Republika Džibuti. Datum rojstva: 1954. Kraj rojstva: Eilbur, Somalija. Državljanstvo: (a) somalsko, (b) prebivalec Džibutija. Št. potnega lista: A0181988 (potni list Demokratične republike Somalije, izdan 1.10.2001 v Dubaju, Združeni arabski emirati, in podaljšan 24.1.2008 v Džibutiju z veljavnostjo do 22.1.2011). Drugi podatki: (a) trenutno prebiva tudi v Mogadišu, Somalija; (b) poklic: računovodja in poslovnež; (c) ime očeta: Ali Jumale, ime matere: Enab Raghe; (d) domnevno lastnik podjetij Al Baraka Exchange L.L.C., Barakaat Telecommunications Co. Somalia Ltd., Barakaat Bank of Somalia in Barako Trading Company, LLC oziroma so ta podjetja pod njegovim nadzorom. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 11. 2001.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Ali Ahmed Nur Jim’ale (tudi (a) Ahmed Ali Jimale, (b) Ahmad Nur Ali Jim’ale, (c) Ahmed Nur Jumale, (d) Ahmed Ali Jumali, (e) Ahmed Ali Jumale, (f) Sheikh Ahmed Jimale), (g) Ahmad Ali Jimale (h) Shaykh Ahmed Nur Jimale). Naziv: šejk. Naslov: Džibuti, Republika Džibuti (od maja 2007). Datum rojstva: 1954. Kraj rojstva: Somalija. Državljanstvo: somalsko. Št. potnega lista: A0181988 (potni list Demokratične republike Somalije, izdan 1.10.2001 v Dubaju, Združeni arabski emirati, in podaljšan 24.1.2008 v Džibutiju z veljavnostjo do 22.1.2011). Drugi podatki: (a) poklic: računovodja in poslovnež; (b) ime očeta: Ali Jumale, ime matere: Enab Raghe; (c) ustanovitelj mreže podjetij Barakaat, ki vključuje skupino podjetij Barakaat Group. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 11. 2001.“

Jim’ale

| (17) | Vnos „Hassan Dahir Aweys (tudi (a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, (b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, (c) Hassen Dahir Aweyes, (d) Ahmed Dahir Aweys, (e) Mohammed Hassan Ibrahim, (f) Aweys Hassan Dahir, (g) Hassan Tahir Oais, (h) Hassan Tahir Uways, (i) Hassan Dahir Awes, (j) Sheikh Aweys, (k) Sheikh Hassan, (l) Sheikh Hassan Dahir Aweys). Naziv: (a) šejk, (b) polkovnik. Datum rojstva: 1935. Državljanstvo: somalsko. Drugi podatki: (a) po poročanju naj bi bil v Eritreji od 12. novembra 2007; (b) družinsko ozadje: prihaja iz Hawiya, Habergdir, klan Ayr; (c) vodja Al-Itihaad Al- Islamiya (AIAI) (d) zanj veljajo ukrepi iz Uredbe (EU) št. 356/2010 v zvezi s Somalijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 11. 2001.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Hassan Dahir Aweys (tudi (a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, (b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, (c) Hassen Dahir Aweyes, (d) Ahmed Dahir Aweys, (e) Mohammed Hassan Ibrahim, (f) Aweys Hassan Dahir, (g) Hassan Tahir Oais, (h) Hassan Tahir Uways, (i) Hassan Dahir Awes, (j) Sheikh Aweys, (k) Sheikh Hassan, (l) Sheikh Hassan Dahir Aweys). Naziv: (a) šejk, (b) polkovnik. Naslov: Somalija. Datum rojstva: 1935. Kraj rojstva: Somalija. Državljanstvo: somalsko. Drugi podatki: (a) po poročanju naj bi bil v Eritreji od novembra 2007; (b) družinsko ozadje: prihaja iz Hawiya, Habergdir, klan Ayr; (c) vodja organizacij Al-Itihaad Al- Islamiya (AIAI) in Hizbul Islam v Somaliji (d) od 12. aprila 2010 zanj veljajo tudi ukrepi iz Uredbe (EU) št. 356/2010 v zvezi s Somalijo in Eritrejo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 11. 2001.“ |
| --- | --- |

(17)

Vnos „Hassan Dahir Aweys (tudi (a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, (b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, (c) Hassen Dahir Aweyes, (d) Ahmed Dahir Aweys, (e) Mohammed Hassan Ibrahim, (f) Aweys Hassan Dahir, (g) Hassan Tahir Oais, (h) Hassan Tahir Uways, (i) Hassan Dahir Awes, (j) Sheikh Aweys, (k) Sheikh Hassan, (l) Sheikh Hassan Dahir Aweys). Naziv: (a) šejk, (b) polkovnik. Datum rojstva: 1935. Državljanstvo: somalsko. Drugi podatki: (a) po poročanju naj bi bil v Eritreji od 12. novembra 2007; (b) družinsko ozadje: prihaja iz Hawiya, Habergdir, klan Ayr; (c) vodja Al-Itihaad Al- Islamiya (AIAI) (d) zanj veljajo ukrepi iz Uredbe (EU) št. 356/2010 v zvezi s Somalijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 11. 2001.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Hassan Dahir Aweys (tudi (a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, (b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, (c) Hassen Dahir Aweyes, (d) Ahmed Dahir Aweys, (e) Mohammed Hassan Ibrahim, (f) Aweys Hassan Dahir, (g) Hassan Tahir Oais, (h) Hassan Tahir Uways, (i) Hassan Dahir Awes, (j) Sheikh Aweys, (k) Sheikh Hassan, (l) Sheikh Hassan Dahir Aweys). Naziv: (a) šejk, (b) polkovnik. Naslov: Somalija. Datum rojstva: 1935. Kraj rojstva: Somalija. Državljanstvo: somalsko. Drugi podatki: (a) po poročanju naj bi bil v Eritreji od novembra 2007; (b) družinsko ozadje: prihaja iz Hawiya, Habergdir, klan Ayr; (c) vodja organizacij Al-Itihaad Al- Islamiya (AIAI) in Hizbul Islam v Somaliji (d) od 12. aprila 2010 zanj veljajo tudi ukrepi iz Uredbe (EU) št. 356/2010 v zvezi s Somalijo in Eritrejo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 11. 2001.“

Aweys

| (18) | Vnos „Kahie, Abdullahi Hussein, Bakara Market, Dar Salaam Buildings, Mogadishu, Somalia.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Abdullahi Hussein Kahie. Naslov: 26 Urtegata Street, Oslo 0187, Norveška. Datum rojstva: 22. 9. 1959. Kraj rojstva: Mogadiš, Somalija. Državljanstvo: Norveško. Potni list št.: (a) 26941812 (norveški potni list izdan 23. 11. 2008, (b) 27781924 (norveški potni list izdan 11. 5. 2010 in veljaven do 11. 5. 2020. Nacionalna matična št.: 22095919778. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 11. 2001.“ |
| --- | --- |

(18)

Vnos „Kahie, Abdullahi Hussein, Bakara Market, Dar Salaam Buildings, Mogadishu, Somalia.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Abdullahi Hussein Kahie. Naslov: 26 Urtegata Street, Oslo 0187, Norveška. Datum rojstva: 22. 9. 1959. Kraj rojstva: Mogadiš, Somalija. Državljanstvo: Norveško. Potni list št.: (a) 26941812 (norveški potni list izdan 23. 11. 2008, (b) 27781924 (norveški potni list izdan 11. 5. 2010 in veljaven do 11. 5. 2020. Nacionalna matična št.: 22095919778. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 11. 2001.“

Kahie

| (19) | Vnos „Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (tudi (a) Abd al-Muhsin, (b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, (c) Abdul Rahman, (d) Abu Anas, (e) Ibrahim Abubaker Tantouche, (f) Ibrahim Abubaker Tantoush, (g) Abd al-Muhsi, (h) Abd al-Rahman, (i) Al-Libi). Naslov: okrožje Ganzour Sayad Mehala Al Far. Datum rojstva: 1966. Kraj rojstva: al Aziziyya, Libija. Državljanstvo: libijsko. Potni list št.: 203037 (libijski potni list izdan v Tripoliju). Drugi podatki: (a) povezan z Afghan Support Committee (Afganistanski odbor za podporo) in z Revival of Islamic Heritage Society (Društvo za oživitev islamske dediščine). (b) Osebni status: ločen (bivša žena Alžirka Manuba Bukifa)“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (tudi (a) Abd al-Muhsin, (b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, (c) Abdul Rahman, (d) Abu Anas, (e) Ibrahim Abubaker Tantouche, (f) Ibrahim Abubaker Tantoush, (g) Abd al-Muhsi, (h) Abd al-Rahman, (i) Al-Libi). Naslov: Johanesburg, Južna Afrika. Datum rojstva: 1966. Kraj rojstva: al Aziziyya, Libija. Državljanstvo: libijsko. Potni list št.: 203037 (libijski potni list izdan v Tripoliju). Drugi podatki: (a) povezan z Afghan Support Committee (Afganistanski odbor za podporo) in z Revival of Islamic Heritage Society (Društvo za oživitev islamske dediščine) ter Libyan Islamic Fighting Group (Libijska islamska bojna skupina). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 11.1.2002.“ |
| --- | --- |

(19)

Vnos „Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (tudi (a) Abd al-Muhsin, (b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, (c) Abdul Rahman, (d) Abu Anas, (e) Ibrahim Abubaker Tantouche, (f) Ibrahim Abubaker Tantoush, (g) Abd al-Muhsi, (h) Abd al-Rahman, (i) Al-Libi). Naslov: okrožje Ganzour Sayad Mehala Al Far. Datum rojstva: 1966. Kraj rojstva: al Aziziyya, Libija. Državljanstvo: libijsko. Potni list št.: 203037 (libijski potni list izdan v Tripoliju). Drugi podatki: (a) povezan z Afghan Support Committee (Afganistanski odbor za podporo) in z Revival of Islamic Heritage Society (Društvo za oživitev islamske dediščine). (b) Osebni status: ločen (bivša žena Alžirka Manuba Bukifa)“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (tudi (a) Abd al-Muhsin, (b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, (c) Abdul Rahman, (d) Abu Anas, (e) Ibrahim Abubaker Tantouche, (f) Ibrahim Abubaker Tantoush, (g) Abd al-Muhsi, (h) Abd al-Rahman, (i) Al-Libi). Naslov: Johanesburg, Južna Afrika. Datum rojstva: 1966. Kraj rojstva: al Aziziyya, Libija. Državljanstvo: libijsko. Potni list št.: 203037 (libijski potni list izdan v Tripoliju). Drugi podatki: (a) povezan z Afghan Support Committee (Afganistanski odbor za podporo) in z Revival of Islamic Heritage Society (Društvo za oživitev islamske dediščine) ter Libyan Islamic Fighting Group (Libijska islamska bojna skupina). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 11.1.2002.“

Tantoush

| (20) | Vnos „Abu Bakr Al-Jaziri (tudi Yasir Al-Jazari). Državljanstvo: (a) alžirsko, (b) palestinsko. Naslov: Pešavar, Pakistan. Drugi podatki: (a) povezan z afganistanskim odborom za podporo (Afghan Support Committee), (b) posrednik in strokovnjak za komuniciranje Al-Kaide (c) aretiran aprila 2003“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Abu Bakr Al-Jaziri (tudi Yasir Al-Jazari). Državljanstvo: (a) alžirsko, (b) palestinsko. Drugi podatki: (a) v afganistanskem odboru za podporo (Afghan Support Committee) pristojen za finance, (b) posrednik in strokovnjak za komuniciranje Al-Kaide, (c) domnevno naj bi bil od aprila 2010 v Alžiriji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 11.1.2002.“ |
| --- | --- |

(20)

Vnos „Abu Bakr Al-Jaziri (tudi Yasir Al-Jazari). Državljanstvo: (a) alžirsko, (b) palestinsko. Naslov: Pešavar, Pakistan. Drugi podatki: (a) povezan z afganistanskim odborom za podporo (Afghan Support Committee), (b) posrednik in strokovnjak za komuniciranje Al-Kaide (c) aretiran aprila 2003“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Abu Bakr Al-Jaziri (tudi Yasir Al-Jazari). Državljanstvo: (a) alžirsko, (b) palestinsko. Drugi podatki: (a) v afganistanskem odboru za podporo (Afghan Support Committee) pristojen za finance, (b) posrednik in strokovnjak za komuniciranje Al-Kaide, (c) domnevno naj bi bil od aprila 2010 v Alžiriji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 11.1.2002.“

Al-Jaziri

| (21) | Vnos „Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed (tudi Es Sayed, Kader). Naslov: Via del Fosso di Centocelle 66, Rim, Italija. Datum rojstva: 26. 12. 1962. Kraj rojstva: Egipt. Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: SSYBLK62T26Z336L, (b) 2. 2. 2004 v Italiji obsojen na 8 let zapora, na begu.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed (tudi (a) Es Sayed, Kader, (b) Abdel Khader Mahmoud Mohamed el Sayed). Datum rojstva: 26. 12. 1962. Kraj rojstva: Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: SSYBLK62T26Z336L, (b) domnevno na begu pred italijanskimi pravosodnimi organi. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 24. 4. 2002.“ |
| --- | --- |

(21)

Vnos „Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed (tudi Es Sayed, Kader). Naslov: Via del Fosso di Centocelle 66, Rim, Italija. Datum rojstva: 26. 12. 1962. Kraj rojstva: Egipt. Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: SSYBLK62T26Z336L, (b) 2. 2. 2004 v Italiji obsojen na 8 let zapora, na begu.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed (tudi (a) Es Sayed, Kader, (b) Abdel Khader Mahmoud Mohamed el Sayed). Datum rojstva: 26. 12. 1962. Kraj rojstva: Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: SSYBLK62T26Z336L, (b) domnevno na begu pred italijanskimi pravosodnimi organi. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 24. 4. 2002.“

El Sayed

| (22) | Vnos „Samir Abd El Latif El Sayed Kishk. Datum rojstva: 14. 5. 1955. Kraj rojstva: Gharbia, Egipt. Drugi podatki: obsojen na 1 leto in 11 mesecev zapora v Italiji 20. 3. 2002, Izgnan v Egipt 2. 7. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Samir Abd El Latif El Sayed Kishk (tudi Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Datum rojstva: 14. 5. 1955. Kraj rojstva: Gharbia, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: izgnan iz Italije v Egipt 2. 7. 2003. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 3. 9. 2002.“ |
| --- | --- |

(22)

Vnos „Samir Abd El Latif El Sayed Kishk. Datum rojstva: 14. 5. 1955. Kraj rojstva: Gharbia, Egipt. Drugi podatki: obsojen na 1 leto in 11 mesecev zapora v Italiji 20. 3. 2002, Izgnan v Egipt 2. 7. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Samir Abd El Latif El Sayed Kishk (tudi Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Datum rojstva: 14. 5. 1955. Kraj rojstva: Gharbia, Egipt. Državljanstvo: egipčansko. Drugi podatki: izgnan iz Italije v Egipt 2. 7. 2003. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 3. 9. 2002.“

Kishk

| (23) | Vnos „Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani. Naslov: Via unica Borighero 1, San Donato M.se (MI), Italija. Datum rojstva: 1. 6. 1970. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L550681 (tunizijski potni list, izdan 23. 9. 1997, prenehal veljati 22. 9. 2002). Drugi podatki: italijanska davčna številka: WDDHBB70H10Z352O.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani. Datum rojstva: 1. 6. 1970. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L550681 (tunizijski potni list, izdan 23. 9. 1997, prenehal veljati 22. 9. 2002). Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: WDDHBB70H10Z352O. (b) član tunizijske bojne skupine; (c) domnevno mrtev. (d) ime matere je Aisha bint Mohamed. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 3. 9. 2002.“ |
| --- | --- |

(23)

Vnos „Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani. Naslov: Via unica Borighero 1, San Donato M.se (MI), Italija. Datum rojstva: 1. 6. 1970. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L550681 (tunizijski potni list, izdan 23. 9. 1997, prenehal veljati 22. 9. 2002). Drugi podatki: italijanska davčna številka: WDDHBB70H10Z352O.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani. Datum rojstva: 1. 6. 1970. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L550681 (tunizijski potni list, izdan 23. 9. 1997, prenehal veljati 22. 9. 2002). Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: WDDHBB70H10Z352O. (b) član tunizijske bojne skupine; (c) domnevno mrtev. (d) ime matere je Aisha bint Mohamed. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 3. 9. 2002.“

Al-Wadhani

| (24) | Vnos „Mohamad Iqbal Abdurrahman (tudi (a) Rahman, Mohamad Iqbal; (b) A Rahman, Mohamad Iqbal; (c) Abu Jibril Abdurrahman; (d) Fikiruddin Muqti; (e) Fihiruddin Muqti, (f) „Abu Jibril“). Datum rojstva: 17. 8. 1958. Kraj rojstva: Tirpas-Selong Village, Vzhodni Lombok, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Druge informacije: decembra 2003 je bil domnevno priprt v Maleziji.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Mohamad Iqbal Abdurrahman (tudi (a) Rahman, Mohamad Iqbal; (b) A Rahman, Mohamad Iqbal; (c) Abu Jibril Abdurrahman; (d) Fikiruddin Muqti; (e) Fikiruddin Muqti; Datum rojstva: 17. 8. 1958. Kraj rojstva: Tirpas-Selong Village, Vzhodni Lombok, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 28. 1. 2003.“ |
| --- | --- |

(24)

Vnos „Mohamad Iqbal Abdurrahman (tudi (a) Rahman, Mohamad Iqbal; (b) A Rahman, Mohamad Iqbal; (c) Abu Jibril Abdurrahman; (d) Fikiruddin Muqti; (e) Fihiruddin Muqti, (f) „Abu Jibril“). Datum rojstva: 17. 8. 1958. Kraj rojstva: Tirpas-Selong Village, Vzhodni Lombok, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Druge informacije: decembra 2003 je bil domnevno priprt v Maleziji.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Mohamad Iqbal Abdurrahman (tudi (a) Rahman, Mohamad Iqbal; (b) A Rahman, Mohamad Iqbal; (c) Abu Jibril Abdurrahman; (d) Fikiruddin Muqti; (e) Fikiruddin Muqti; Datum rojstva: 17. 8. 1958. Kraj rojstva: Tirpas-Selong Village, Vzhodni Lombok, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 28. 1. 2003.“

Abdurrahman

| (25) | Vnos „Nurjaman Riduan Isamuddin (tudi (a) Hambali, (b) Nurjaman, (c) Isomuddin, Nurjaman Riduan, (d) Hambali Bin Ending, (e) Encep Nurjaman, (f) Hambali Ending Hambali, (g) Isamuddin Riduan, (h) Isamudin Ridwan). Datum rojstva: 4. 4. 1964. Kraj rojstva: Cianjur, Vzhodna Java, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Drugi podatki: (a) rojstno ime: Encep Nurjaman, (b) v priporu v Združenih državah Amerike od julija 2007.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Nurjaman Riduan Isamuddin (tudi (a) Hambali, (b) Nurjaman, (c) Isomuddin, Nurjaman Riduan, (d) Hambali Bin Ending, (e) Encep Nurjaman (rojstno ime), (f) Hambali Ending Hambali, (g) Isamuddin Riduan, (h) Isamudin Ridwan). Datum rojstva: 4. 4. 1964. Kraj rojstva: Cianjur, Vzhodna Java, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Drugi podatki: (a) vodja Jemaah Islamiyah, (b) brat Gun Gun Rusman Gunawana; (c) v priporu v Združenih državah Amerike od julija 2007. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 28. 1. 2003. “ |
| --- | --- |

(25)

Vnos „Nurjaman Riduan Isamuddin (tudi (a) Hambali, (b) Nurjaman, (c) Isomuddin, Nurjaman Riduan, (d) Hambali Bin Ending, (e) Encep Nurjaman, (f) Hambali Ending Hambali, (g) Isamuddin Riduan, (h) Isamudin Ridwan). Datum rojstva: 4. 4. 1964. Kraj rojstva: Cianjur, Vzhodna Java, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Drugi podatki: (a) rojstno ime: Encep Nurjaman, (b) v priporu v Združenih državah Amerike od julija 2007.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Nurjaman Riduan Isamuddin (tudi (a) Hambali, (b) Nurjaman, (c) Isomuddin, Nurjaman Riduan, (d) Hambali Bin Ending, (e) Encep Nurjaman (rojstno ime), (f) Hambali Ending Hambali, (g) Isamuddin Riduan, (h) Isamudin Ridwan). Datum rojstva: 4. 4. 1964. Kraj rojstva: Cianjur, Vzhodna Java, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Drugi podatki: (a) vodja Jemaah Islamiyah, (b) brat Gun Gun Rusman Gunawana; (c) v priporu v Združenih državah Amerike od julija 2007. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 28. 1. 2003. “

Isamuddin

| (26) | Vnos „Hekmatyar, Bulbuddin (tudi Gulabudin Hekmatyar, Golboddin Hikmetyar, Gulbuddin Khekmatiyar, Gulbuddin Hekmatiar, Gulbuddin Hekmartyar, Gulbudin Hekmatyar). Datum rojstva: 1. 8. 1949. Kraj rojstva: provinca Konduz Afganistan.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Gulbuddin Hekmatyar (tudi (a) Gulabudin Hekmatyar, (b) Golboddin Hikmetyar, (c) Gulbuddin Khekmatiyar, (d) Gulbuddin Hekmatiar, (e) Gulbuddin Hekhmartyar, (f) Gulbudin Hekmetyar). Datum rojstva: 1. 8. 1949. Kraj rojstva: provinca Kunduz, Afganistan. Državljanstvo: afganistansko. Drugi podatki: (a) član plemena Kharoti; (b) januarja 2011 se je domnevno zadrževal na mejnem območju med Afganistanom in Pakistanom. (c) ime očeta je Ghulam Qader. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 20. 2. 2003.“ |
| --- | --- |

(26)

Vnos „Hekmatyar, Bulbuddin (tudi Gulabudin Hekmatyar, Golboddin Hikmetyar, Gulbuddin Khekmatiyar, Gulbuddin Hekmatiar, Gulbuddin Hekmartyar, Gulbudin Hekmatyar). Datum rojstva: 1. 8. 1949. Kraj rojstva: provinca Konduz Afganistan.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Gulbuddin Hekmatyar (tudi (a) Gulabudin Hekmatyar, (b) Golboddin Hikmetyar, (c) Gulbuddin Khekmatiyar, (d) Gulbuddin Hekmatiar, (e) Gulbuddin Hekhmartyar, (f) Gulbudin Hekmetyar). Datum rojstva: 1. 8. 1949. Kraj rojstva: provinca Kunduz, Afganistan. Državljanstvo: afganistansko. Drugi podatki: (a) član plemena Kharoti; (b) januarja 2011 se je domnevno zadrževal na mejnem območju med Afganistanom in Pakistanom. (c) ime očeta je Ghulam Qader. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 20. 2. 2003.“

Hekmatyar

| (27) | Vnos „Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (tudi (a) Abu Abdullah, (b) Abdellah, (c) Abdullah, (d) Abou Abdullah, (e) Abdullah Youssef). Naslov: via Romagnosi 6, Varese, Italija; (b) Piazza Giovane Italija 2, Varese, Italija; (c) Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Italija (d) Jabal Al-Rayhan, Al-Waslatiyyah, Kairouan, Tunizija Datum rojstva: 4. 9. 1966. Kraj rojstva: Kairouan, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: G025057 (tunizijski potni list izdan 23. 6. 1999, prenehanje veljavnosti 5. 2. 2004). Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: BDA YSF 66P04 Z352Q. (b) nezaželen v schengenskem območju; (c) junija 2009 prebival v Italiji; (d) ime matere: Fatima Abdaoui. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ pod na slovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (tudi (a) Abu Abdullah, (b) Abdellah, (c) Abdullah, (d) Abou Abdullah, (e) Abdullah Youssef). Naslov: Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Italija; Datum rojstva: 4. 9. 1966. Kraj rojstva: Kairouan, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: G025057 (tunizijski potni list izdan 23. 6. 1999, prenehanje veljavnosti 5. 2. 2004). Nacionalna matična številka: AO 2879097 (italijanska osebna izkaznica, veljavna do 30. 10. 2012). Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: BDA YSF 66P04 Z352Q. (b) nezaželen v schengenskem območju; (c)ime matere je Fatima Abdaoui; (d) član organizacije, ki deluje v Italiji in je neposredno povzana z Al-Kaido v islamskem Magrebu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ |
| --- | --- |

(27)

Vnos „Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (tudi (a) Abu Abdullah, (b) Abdellah, (c) Abdullah, (d) Abou Abdullah, (e) Abdullah Youssef). Naslov: via Romagnosi 6, Varese, Italija; (b) Piazza Giovane Italija 2, Varese, Italija; (c) Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Italija (d) Jabal Al-Rayhan, Al-Waslatiyyah, Kairouan, Tunizija Datum rojstva: 4. 9. 1966. Kraj rojstva: Kairouan, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: G025057 (tunizijski potni list izdan 23. 6. 1999, prenehanje veljavnosti 5. 2. 2004). Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: BDA YSF 66P04 Z352Q. (b) nezaželen v schengenskem območju; (c) junija 2009 prebival v Italiji; (d) ime matere: Fatima Abdaoui. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ pod na slovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (tudi (a) Abu Abdullah, (b) Abdellah, (c) Abdullah, (d) Abou Abdullah, (e) Abdullah Youssef). Naslov: Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Italija; Datum rojstva: 4. 9. 1966. Kraj rojstva: Kairouan, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: G025057 (tunizijski potni list izdan 23. 6. 1999, prenehanje veljavnosti 5. 2. 2004). Nacionalna matična številka: AO 2879097 (italijanska osebna izkaznica, veljavna do 30. 10. 2012). Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: BDA YSF 66P04 Z352Q. (b) nezaželen v schengenskem območju; (c)ime matere je Fatima Abdaoui; (d) član organizacije, ki deluje v Italiji in je neposredno povzana z Al-Kaido v islamskem Magrebu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“

Abdaoui

| (28) | Vnos „Mohamed Amine Akli (tudi (a) Mohamed Amine Akli, (b) Killech Shamir, (c) Kali Sami, (d) Elias). Naslov: brez stalnega naslova v Italiji. Kraj rojstva: Abordj El Kiffani, Alžirija. Datum rojstva: 30. 3. 1972. Drugi podatki: januarja 2003 v Italiji obsojen na 4 mesecev zapora.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Mohamed Amine Akli (tudi (a) Mohamed Amine Akli, (b) Killech Shamir, (c) Kali Sami, (d) Elias). Naslov: Alžirija. Kraj rojstva: Abordj El Kiffani, Alžirija. Datum rojstva: 30. 3. 1972. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) ime očeta je Lounes; (b) ime matere je Kadidja; (b) nezaželen v schengenskem območju; (d) avgusta 2009 izgnan iz Španije v Alžirijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ |
| --- | --- |

(28)

Vnos „Mohamed Amine Akli (tudi (a) Mohamed Amine Akli, (b) Killech Shamir, (c) Kali Sami, (d) Elias). Naslov: brez stalnega naslova v Italiji. Kraj rojstva: Abordj El Kiffani, Alžirija. Datum rojstva: 30. 3. 1972. Drugi podatki: januarja 2003 v Italiji obsojen na 4 mesecev zapora.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Mohamed Amine Akli (tudi (a) Mohamed Amine Akli, (b) Killech Shamir, (c) Kali Sami, (d) Elias). Naslov: Alžirija. Kraj rojstva: Abordj El Kiffani, Alžirija. Datum rojstva: 30. 3. 1972. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) ime očeta je Lounes; (b) ime matere je Kadidja; (b) nezaželen v schengenskem območju; (d) avgusta 2009 izgnan iz Španije v Alžirijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“

Akli

| (29) | Vnos „Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni (tudi (a) Fabio Fusco, (b) Mohamed Hassan, (c) Abu Thale). Naslov: brez stalnega naslova v Italiji. Datum rojstva: 18. 12. 1969. Kraj rojstva: Asima-Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: G737411 (tunizijski potni list, izdan 24. 10. 1990, prenehal veljati 20. 9. 1997). Drugi podatki: domnevno aretiran v Istanbulu v Turčiji in izgnan v Italijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.6.2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni (tudi (a) Fabio Fusco, (b) Mohamed Hassan, (c) Meherez Hamdouni, (d) Amdouni Mehrez ben Tah, (e) Meherez ben Ahdoud ben Amdouni, (f) Abu Thale). Naslov: Italija: Datum rojstva: (a) 18. 12. 1969, (b) 25. 5. 1968, (c) 18. 12. 1968, (d) 14. 7. 1969. Kraj rojstva: (a) Asima-Tunis, Tunizija. (b) Neapelj, Italija; (c) Tunizija; (d) Alžirija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: G737411 (tunizijski potni list, izdan 24. 10. 1990, prenehal veljati 20. 9. 1997). Drugi podatki: (a) ime očeta je Mahmoud ben Sasi, (b) ime matere je Maryam bint al-Tijani, (c) nezaželen v schengenskem območju. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ |
| --- | --- |

(29)

Vnos „Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni (tudi (a) Fabio Fusco, (b) Mohamed Hassan, (c) Abu Thale). Naslov: brez stalnega naslova v Italiji. Datum rojstva: 18. 12. 1969. Kraj rojstva: Asima-Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: G737411 (tunizijski potni list, izdan 24. 10. 1990, prenehal veljati 20. 9. 1997). Drugi podatki: domnevno aretiran v Istanbulu v Turčiji in izgnan v Italijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.6.2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni (tudi (a) Fabio Fusco, (b) Mohamed Hassan, (c) Meherez Hamdouni, (d) Amdouni Mehrez ben Tah, (e) Meherez ben Ahdoud ben Amdouni, (f) Abu Thale). Naslov: Italija: Datum rojstva: (a) 18. 12. 1969, (b) 25. 5. 1968, (c) 18. 12. 1968, (d) 14. 7. 1969. Kraj rojstva: (a) Asima-Tunis, Tunizija. (b) Neapelj, Italija; (c) Tunizija; (d) Alžirija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: G737411 (tunizijski potni list, izdan 24. 10. 1990, prenehal veljati 20. 9. 1997). Drugi podatki: (a) ime očeta je Mahmoud ben Sasi, (b) ime matere je Maryam bint al-Tijani, (c) nezaželen v schengenskem območju. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“

Al-Amdouni

| (30) | Vnos „Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari (tudi Hichem Abu Hchem). Naslov: Via di Saliceto 51/9, Bologna, Italija. Datum rojstva: 19. 12. 1965. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L246084 (tunizijski potni list, izdan 10. 6. 1996, prenehal veljati 9. 6. 2001). Drugi podatki: 13. 3. 2006 je bil izročen Tuniziji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari (tudi (a) Hichem Abu Hchem, (b) Ayari Chihbe, (c) Ayari Chied, (d) Adam Hussainy, (e) Hichem, (f) Abu Hichem, (g) Moktar). Naslov: Via Bardo, Tunis, Tunizija. Datum rojstva: 19. 12. 1965. Kraj rojstva: (a) Tunis, Tunizija; (b) Grčija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L246084 (tunizijski potni list, izdan 10. 6. 1996, prenehal veljati 9. 6 2001). Drugi podatki: (a) izgnan iz Italije v Tunizijo 13. aprila 2006; (b) ime matere je Fatima al-Tumi, (c) nezaželen v schengenskem območju. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ |
| --- | --- |

(30)

Vnos „Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari (tudi Hichem Abu Hchem). Naslov: Via di Saliceto 51/9, Bologna, Italija. Datum rojstva: 19. 12. 1965. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L246084 (tunizijski potni list, izdan 10. 6. 1996, prenehal veljati 9. 6. 2001). Drugi podatki: 13. 3. 2006 je bil izročen Tuniziji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari (tudi (a) Hichem Abu Hchem, (b) Ayari Chihbe, (c) Ayari Chied, (d) Adam Hussainy, (e) Hichem, (f) Abu Hichem, (g) Moktar). Naslov: Via Bardo, Tunis, Tunizija. Datum rojstva: 19. 12. 1965. Kraj rojstva: (a) Tunis, Tunizija; (b) Grčija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L246084 (tunizijski potni list, izdan 10. 6. 1996, prenehal veljati 9. 6 2001). Drugi podatki: (a) izgnan iz Italije v Tunizijo 13. aprila 2006; (b) ime matere je Fatima al-Tumi, (c) nezaželen v schengenskem območju. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“

Al-Ayari

| (31) | Vnos „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (tudi (a) Dah Dah, (b) Abdelrahmman, (c) Bechir). Naslov: Via Milano 108, Brescia, Italija. Datum rojstva: 4. 12. 1964. Kraj rojstva: Tabarka, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L335915 (tunizijski potni list, izdan 8. 11. 1996, prenehal veljati 7. 11 .2001). Drugi podatki: od leta 2001 prebiva v Sudanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.6.2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (tudi (a) Dah Dah, (b) Abdelrahmman, (c) Bechir). Naslov: Sudan. Datum rojstva: 4. 12. 1964. Kraj rojstva: Tabarka, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L335915 (tunizijski potni list, izdan 8. 11. 1996, prenehal veljati 7. 11. 2001). Drugi podatki: domnevno na begu pred italijanskimi pravosodnimi organi (od novembra 2009). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ |
| --- | --- |

(31)

Vnos „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (tudi (a) Dah Dah, (b) Abdelrahmman, (c) Bechir). Naslov: Via Milano 108, Brescia, Italija. Datum rojstva: 4. 12. 1964. Kraj rojstva: Tabarka, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L335915 (tunizijski potni list, izdan 8. 11. 1996, prenehal veljati 7. 11 .2001). Drugi podatki: od leta 2001 prebiva v Sudanu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.6.2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (tudi (a) Dah Dah, (b) Abdelrahmman, (c) Bechir). Naslov: Sudan. Datum rojstva: 4. 12. 1964. Kraj rojstva: Tabarka, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L335915 (tunizijski potni list, izdan 8. 11. 1996, prenehal veljati 7. 11. 2001). Drugi podatki: domnevno na begu pred italijanskimi pravosodnimi organi (od novembra 2009). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“

Essaadi

| (32) | Vnos „Rachid Fettar (tudi (a) Amine del Belgio, (b) Djaffar). Naslov: Via degli Apuli 5, Milano, Italija (zadnji znan naslov). Datum rojstva: 16. 4. 1969. Kraj rojstva: Boulogin, Alžirija. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Rachid Fettar (tudi (a) Amine del Belgio, (b) Amine di Napoli, (c) Djaffar, (d) Taleb, (e) Abu Chahid). Naslov: 30 Abdul Rahman Street, Mirat Bab Al-Wadi, Alžirija. Datum rojstva: 16. 4. 1969. Kraj rojstva: Boulogin, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: izgnan iz Italije v Alžirijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ |
| --- | --- |

(32)

Vnos „Rachid Fettar (tudi (a) Amine del Belgio, (b) Djaffar). Naslov: Via degli Apuli 5, Milano, Italija (zadnji znan naslov). Datum rojstva: 16. 4. 1969. Kraj rojstva: Boulogin, Alžirija. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Rachid Fettar (tudi (a) Amine del Belgio, (b) Amine di Napoli, (c) Djaffar, (d) Taleb, (e) Abu Chahid). Naslov: 30 Abdul Rahman Street, Mirat Bab Al-Wadi, Alžirija. Datum rojstva: 16. 4. 1969. Kraj rojstva: Boulogin, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: izgnan iz Italije v Alžirijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“

Fettar

| (33) | Vnos „Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami. Naslov: Via de’ Carracci 15, Casalecchio di Reno (Bologna), Italija. Datum rojstva: 20. 11. 1971. Kraj rojstva: Koubellat, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: Z106861 (tunizijski potni list izdan 18. 2. 2004, prenehanje veljavnosti 17. 2. 2009). Drugi podatki: januarja 2003 v Italiji obsojen na 3 mesece zapora.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami. Naslov: Via Vistarini Number 3, Frazione Zorlesco, Casal Pusterlengo, Lodi, Italija. Datum rojstva: 20. 11. 1971. Kraj rojstva: Koubellat, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: Z106861 (tunizijski potni list izdan 18. 2. 2004, prenehanje veljavnosti 17. 2. 2009). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.6.2003.“ |
| --- | --- |

(33)

Vnos „Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami. Naslov: Via de’ Carracci 15, Casalecchio di Reno (Bologna), Italija. Datum rojstva: 20. 11. 1971. Kraj rojstva: Koubellat, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: Z106861 (tunizijski potni list izdan 18. 2. 2004, prenehanje veljavnosti 17. 2. 2009). Drugi podatki: januarja 2003 v Italiji obsojen na 3 mesece zapora.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami. Naslov: Via Vistarini Number 3, Frazione Zorlesco, Casal Pusterlengo, Lodi, Italija. Datum rojstva: 20. 11. 1971. Kraj rojstva: Koubellat, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: Z106861 (tunizijski potni list izdan 18. 2. 2004, prenehanje veljavnosti 17. 2. 2009). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.6.2003.“

Al-Hamami

| (34) | Vnos „Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (tudi Yarraya). Naslov: (a) Via Mirasole 11, Bologna, Italija, (b) Via Ariosto 8, Casalecchio di Reno (Bologna), Italija. Datum rojstva: 25. 10. 1963. Kraj rojstva: Sfax, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L065947 (tunizijski potni list izdan 28. 10. 1995, prenehanje veljavnosti 27. 10. 2000). Drugi podatki: januarja 2003 v Italiji obsojen na dve leti in šest mesecev zapora. Italijansko prizivno sodišče ga je 10. maja 2004 obsodilo na tri leta in šest mesecev zapora.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (tudi (a) Mounir Jarraya, (b) Yarraya). Naslov: (a) Via Mirasole 11, Bologna, Italija, (b) Via Ariosto 8, Casalecchio di Reno (Bologna), Italija. Datum rojstva: (a) 25. 10. 1963, (b) 15. 10. 1963. Kraj rojstva: (a) Sfax, Tunizija, (b) Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L065947 (tunizijski potni list izdan 28. 10. 1995, prenehanje veljavnosti 27. 10. 2000). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ |
| --- | --- |

(34)

Vnos „Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (tudi Yarraya). Naslov: (a) Via Mirasole 11, Bologna, Italija, (b) Via Ariosto 8, Casalecchio di Reno (Bologna), Italija. Datum rojstva: 25. 10. 1963. Kraj rojstva: Sfax, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L065947 (tunizijski potni list izdan 28. 10. 1995, prenehanje veljavnosti 27. 10. 2000). Drugi podatki: januarja 2003 v Italiji obsojen na dve leti in šest mesecev zapora. Italijansko prizivno sodišče ga je 10. maja 2004 obsodilo na tri leta in šest mesecev zapora.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (tudi (a) Mounir Jarraya, (b) Yarraya). Naslov: (a) Via Mirasole 11, Bologna, Italija, (b) Via Ariosto 8, Casalecchio di Reno (Bologna), Italija. Datum rojstva: (a) 25. 10. 1963, (b) 15. 10. 1963. Kraj rojstva: (a) Sfax, Tunizija, (b) Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L065947 (tunizijski potni list izdan 28. 10. 1995, prenehanje veljavnosti 27. 10. 2000). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“

Jarraya

| (35) | Vnos „ Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (tudi (a) Said, (b) Samir). Naslov: (a) Via Agucchi 250, Bologna, Italija, (b) Via di Saliceto 51/9, Bologna, Italija. Datum rojstva: 30. 1. 1966. Kraj rojstva: Beja, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: K459698 (tunizijski potni list izdan 6. 3. 1999, prenehanje veljavnosti 5. 3. 2004). Drugi podatki: januarja 2003 v Italiji obsojen na 2 mesece zapora.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (tudi (a) Jendoubi Faouzi, (b) Said, (c) Samir). Datum rojstva: 30.1.1966. Kraj rojstva: (a) Tunis, Tunizija; (b) Maroko. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: K459698 (tunizijski potni list izdan 6. 3. 1999, prenehanje veljavnosti 5. 3. 2004). Drugi podatki: (a) ime matere je Um Hani al-Tujani; (b) nezaželen v schengenskem območju; (c) italijanski organi so sporočili, da je od junija 2002 neizsledljiv. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ |
| --- | --- |

(35)

Vnos „ Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (tudi (a) Said, (b) Samir). Naslov: (a) Via Agucchi 250, Bologna, Italija, (b) Via di Saliceto 51/9, Bologna, Italija. Datum rojstva: 30. 1. 1966. Kraj rojstva: Beja, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: K459698 (tunizijski potni list izdan 6. 3. 1999, prenehanje veljavnosti 5. 3. 2004). Drugi podatki: januarja 2003 v Italiji obsojen na 2 mesece zapora.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (tudi (a) Jendoubi Faouzi, (b) Said, (c) Samir). Datum rojstva: 30.1.1966. Kraj rojstva: (a) Tunis, Tunizija; (b) Maroko. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: K459698 (tunizijski potni list izdan 6. 3. 1999, prenehanje veljavnosti 5. 3. 2004). Drugi podatki: (a) ime matere je Um Hani al-Tujani; (b) nezaželen v schengenskem območju; (c) italijanski organi so sporočili, da je od junija 2002 neizsledljiv. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“

Al-Jendoubi

| (36) | Vnos „Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (tudi Ouaz Najib). Naslov: Vicolo dei Prati 2/2, Bologna, Italija. Datum rojstva: 12.4.1960. Kraj rojstva: Hekaima Al-Mehdiya, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: K815205 (tunizijski potni list, izdan 17. 9. 1994, prenehal veljati 16. 9. 1999). Drugi podatki: povezan z Al-Haramain Islamic Foundation. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (tudi Ouaz Najib). Naslov: Via Mirasole 26, Bologna, Italija Datum rojstva: 12. 4. 1960. Kraj rojstva: Al Haka’imah, Governorate of Mahdia, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: K815205 (tunizijski potni list, izdan 17. 9. 1994, prenehal veljati 16. 9. 1999). Drugi podatki: (b) ime matere je Salihah Amir; (b) nezaželen v schengenskem območju. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ |
| --- | --- |

(36)

Vnos „Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (tudi Ouaz Najib). Naslov: Vicolo dei Prati 2/2, Bologna, Italija. Datum rojstva: 12.4.1960. Kraj rojstva: Hekaima Al-Mehdiya, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: K815205 (tunizijski potni list, izdan 17. 9. 1994, prenehal veljati 16. 9. 1999). Drugi podatki: povezan z Al-Haramain Islamic Foundation. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (tudi Ouaz Najib). Naslov: Via Mirasole 26, Bologna, Italija Datum rojstva: 12. 4. 1960. Kraj rojstva: Al Haka’imah, Governorate of Mahdia, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: K815205 (tunizijski potni list, izdan 17. 9. 1994, prenehal veljati 16. 9. 1999). Drugi podatki: (b) ime matere je Salihah Amir; (b) nezaželen v schengenskem območju. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25. 6. 2003.“

Al-Waz

| (37) | Vnos „Shamil Salmanovich Basayev (Басаев Шамиль Салманович) (tudi (a) Abdullakh Shamil Abu-Idris, (b) Shamil Basaev, (c) Basaev Chamil, (d) Basaev Shamil Shikhanovic, (e) Terek, (f) Lysy, (g) Idris, (h) Besznogy, (i) Amir, (j) Rasul, (k) Spartak, (l) Pantera-05, (m) Hamzat, (n) General, (o) Baisangur I, (p) Walid, (q)Al-Aqra, (r) Rizvan, (s) Berkut, (t) Assadula). Datum rojstva: 14. 1. 1965. Kraj rojstva: (a) Dyshni-Vedeno, okrožje Vedensk, Čečenska in Inguška avtonomna sovjetska socialistična republika, Ruska federacija, (b) okrožje Vedensk, Čečenska republika, Ruska federacija. Državljanstvo: rusko. Potni list št.: 623334 (ruski potni list, januar 2002). Nacionalna matična št.: IY-OZH št. 623334 (izdana 9. 6. 1989 v okrožju Vedensk). Drugi podatki: od leta 2006 potrjeno, da je umrl. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 8. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Shamil Salmanovich Basayev (Басаев Шамиль Салманович) (tudi (a) Abdullakh Shamil Abu-Idris, (b) Shamil Basaev, (c) Basaev Chamil, (d) Basaev Shamil Shikhanovic, (e) Terek, (f) Lysy, (g) Idris, (h) Besznogy, (i) Amir, (j) Rasul, (k) Spartak, (l) Pantera-05, (m) Hamzat, (n) General, (o) Baisangur I, (p) Walid, (q)Al-Aqra, (r) Rizvan, (s) Berkut, (t) Assadula). Datum rojstva: 14. 1. 1965. Kraj rojstva: (a) Dyshni-Vedeno, okrožje Vedensk, Čečenska in Inguška avtonomna sovjetska socialistična republika, Ruska federacija, (b) okrožje Vedensk, Čečenska republika, Ruska federacija. Državljanstvo: rusko. Potni list št.: 623334 (ruski potni list, januar 2002). Nacionalna matična št.: IY-OZH št. 623334 (izdana 9. 6. 1989 v okrožju Vedensk). Drugi podatki: od leta 2006 potrjeno, da je umrl. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 8. 2003.“ |
| --- | --- |

(37)

Vnos „Shamil Salmanovich Basayev (Басаев Шамиль Салманович) (tudi (a) Abdullakh Shamil Abu-Idris, (b) Shamil Basaev, (c) Basaev Chamil, (d) Basaev Shamil Shikhanovic, (e) Terek, (f) Lysy, (g) Idris, (h) Besznogy, (i) Amir, (j) Rasul, (k) Spartak, (l) Pantera-05, (m) Hamzat, (n) General, (o) Baisangur I, (p) Walid, (q)Al-Aqra, (r) Rizvan, (s) Berkut, (t) Assadula). Datum rojstva: 14. 1. 1965. Kraj rojstva: (a) Dyshni-Vedeno, okrožje Vedensk, Čečenska in Inguška avtonomna sovjetska socialistična republika, Ruska federacija, (b) okrožje Vedensk, Čečenska republika, Ruska federacija. Državljanstvo: rusko. Potni list št.: 623334 (ruski potni list, januar 2002). Nacionalna matična št.: IY-OZH št. 623334 (izdana 9. 6. 1989 v okrožju Vedensk). Drugi podatki: od leta 2006 potrjeno, da je umrl. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 8. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Shamil Salmanovich Basayev (Басаев Шамиль Салманович) (tudi (a) Abdullakh Shamil Abu-Idris, (b) Shamil Basaev, (c) Basaev Chamil, (d) Basaev Shamil Shikhanovic, (e) Terek, (f) Lysy, (g) Idris, (h) Besznogy, (i) Amir, (j) Rasul, (k) Spartak, (l) Pantera-05, (m) Hamzat, (n) General, (o) Baisangur I, (p) Walid, (q)Al-Aqra, (r) Rizvan, (s) Berkut, (t) Assadula). Datum rojstva: 14. 1. 1965. Kraj rojstva: (a) Dyshni-Vedeno, okrožje Vedensk, Čečenska in Inguška avtonomna sovjetska socialistična republika, Ruska federacija, (b) okrožje Vedensk, Čečenska republika, Ruska federacija. Državljanstvo: rusko. Potni list št.: 623334 (ruski potni list, januar 2002). Nacionalna matična št.: IY-OZH št. 623334 (izdana 9. 6. 1989 v okrožju Vedensk). Drugi podatki: od leta 2006 potrjeno, da je umrl. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 8. 2003.“

Basayev

| (38) | Vnos „Zulkepli Bin Marzuki. Naslov: Taman Puchong Perdana, država Selangor, Malezija. Datum rojstva: 3. 7. 1968. Kraj rojstva: Selangor, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: A 5983063. Nacionalna matična št.: 680703-10-5821. Drugi podatki: (a) 3. februarja 2007 pridržan s strani malezijskih organov in aprila 2009 še vedno v priporu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Zulkepli Bin Marzuki. Naslov: Taman Puchong Perdana, država Selangor, Malezija. Datum rojstva: 3. 7. 1968. Kraj rojstva: Selangor, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: A 5983063. Nacionalna matična št.: 680703-10-5821. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“ |
| --- | --- |

(38)

Vnos „Zulkepli Bin Marzuki. Naslov: Taman Puchong Perdana, država Selangor, Malezija. Datum rojstva: 3. 7. 1968. Kraj rojstva: Selangor, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: A 5983063. Nacionalna matična št.: 680703-10-5821. Drugi podatki: (a) 3. februarja 2007 pridržan s strani malezijskih organov in aprila 2009 še vedno v priporu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Zulkepli Bin Marzuki. Naslov: Taman Puchong Perdana, država Selangor, Malezija. Datum rojstva: 3. 7. 1968. Kraj rojstva: Selangor, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: A 5983063. Nacionalna matična št.: 680703-10-5821. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“

Bin Marzuki

| (39) | Vnos „Abdul Hakim MURAD (tudi (a) Murad, Abdul Hakim Hasim, (b) Murad, Abdul Hakim Ali Hashim, (c) Murad, Abdul Hakim Al Hashim, (d) Saeed Akman, (e) Saeed Ahmed). Datum rojstva: 4. 1. 1968. Kraj rojstva: Kuvajt. Državljanstvo: Pakistansko.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Abdul Hakim Murad (tudi (a) Murad, Abdul Hakim Hasim, (b) Murad, Abdul Hakim Ali Hashim, (c) Murad, Abdul Hakim Al Hashim, (d) Saeed Akman, (e) Saeed Ahmed); Datum rojstva: 11. 4. 1968. Kraj rojstva: Kuvajt. Državljanstvo: pakistansko. Potni list št.: (a) 665334 (pakistanski potni list, izdan v Kuvajtu); (b) 917739 (pakistanski potni list, izdan v Pakistanu 8. 9. 1991, prenehal veljati 7. 8. 1996). Drugi podatki: (a) ime matere je Aminah Ahmad Sher al-Baloushi; (b) v priporu v Združenih državah Amerike. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“ |
| --- | --- |

(39)

Vnos „Abdul Hakim MURAD (tudi (a) Murad, Abdul Hakim Hasim, (b) Murad, Abdul Hakim Ali Hashim, (c) Murad, Abdul Hakim Al Hashim, (d) Saeed Akman, (e) Saeed Ahmed). Datum rojstva: 4. 1. 1968. Kraj rojstva: Kuvajt. Državljanstvo: Pakistansko.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Abdul Hakim Murad (tudi (a) Murad, Abdul Hakim Hasim, (b) Murad, Abdul Hakim Ali Hashim, (c) Murad, Abdul Hakim Al Hashim, (d) Saeed Akman, (e) Saeed Ahmed); Datum rojstva: 11. 4. 1968. Kraj rojstva: Kuvajt. Državljanstvo: pakistansko. Potni list št.: (a) 665334 (pakistanski potni list, izdan v Kuvajtu); (b) 917739 (pakistanski potni list, izdan v Pakistanu 8. 9. 1991, prenehal veljati 7. 8. 1996). Drugi podatki: (a) ime matere je Aminah Ahmad Sher al-Baloushi; (b) v priporu v Združenih državah Amerike. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“

Murad

| (40) | Vnos „Yazid Sufaat (tudi (a) Joe, (b) Abu Zufar). Naslov: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malezija. Datum rojstva: 20.1.1964. Kraj rojstva: Johor, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: A 10472263. Nacionalna matična št.: 640120-01-5529. Drugi podatki: decembra 2001 so ga pridržali malezijski organi, izpuščen iz pripora 24.11.2008. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b):9. 9. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Yazid Sufaat (tudi (a) Joe, (b) Abu Zufar). Naslov: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malezija. Datum rojstva: 20. 1. 1964. Kraj rojstva: Johor, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: A 10472263. Nacionalna matična št.: 640120-01-5529. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“ |
| --- | --- |

(40)

Vnos „Yazid Sufaat (tudi (a) Joe, (b) Abu Zufar). Naslov: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malezija. Datum rojstva: 20.1.1964. Kraj rojstva: Johor, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: A 10472263. Nacionalna matična št.: 640120-01-5529. Drugi podatki: decembra 2001 so ga pridržali malezijski organi, izpuščen iz pripora 24.11.2008. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b):9. 9. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Yazid Sufaat (tudi (a) Joe, (b) Abu Zufar). Naslov: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malezija. Datum rojstva: 20. 1. 1964. Kraj rojstva: Johor, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: A 10472263. Nacionalna matična št.: 640120-01-5529. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“

Sufaat

| (41) | Vnos „Yunos Umpara Moklis (tudi (a) Muklis Yunos, (b) Mukhlis Yunos, (c) Saifullah Mukhlis Yunos, (d) Saifulla Moklis Yunos; (e) Hadji Onos). Datum rojstva: 7. 7. 1966. Kraj rojstva: Lanao del Sur, Filipini. Državljanstvo: filipinsko. Drugi podatki: od aprila 2009 v zaporu na Filipinih. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Yunos Umpara Moklis (tudi (a) Muklis Yunos, (b) Mukhlis Yunos, (c) Saifullah Mukhlis Yunos, (d) Saifulla Moklis Yunos; (e) Hadji Onos). Naslov: Filipini. Datum rojstva: 7. 7. 1966. Kraj rojstva: Lanao del Sur, Filipini. Državljanstvo: filipinsko. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“ |
| --- | --- |

(41)

Vnos „Yunos Umpara Moklis (tudi (a) Muklis Yunos, (b) Mukhlis Yunos, (c) Saifullah Mukhlis Yunos, (d) Saifulla Moklis Yunos; (e) Hadji Onos). Datum rojstva: 7. 7. 1966. Kraj rojstva: Lanao del Sur, Filipini. Državljanstvo: filipinsko. Drugi podatki: od aprila 2009 v zaporu na Filipinih. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Yunos Umpara Moklis (tudi (a) Muklis Yunos, (b) Mukhlis Yunos, (c) Saifullah Mukhlis Yunos, (d) Saifulla Moklis Yunos; (e) Hadji Onos). Naslov: Filipini. Datum rojstva: 7. 7. 1966. Kraj rojstva: Lanao del Sur, Filipini. Državljanstvo: filipinsko. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“

Moklis

| (42) | Vnos „Zaini Zakaria (tudi Ahmad). Naslov: Kota Bharu, Kelantan, Malezija. Datum rojstva: 16. 5. 1967. Kraj rojstva: Kelantan, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: A11457974. Nacionalna matična št.: 670516-03-5283. Drugi podatki: 18. decembra 2002 so ga aretirali malezijski organi, v priporu do 12. februarja 2009. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Zaini Zakaria (tudi Ahmad). Naslov: Kota Bharu, Kelantan, Malezija. Datum rojstva: 16. 5. 1967. Kraj rojstva: Kelantan, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: A11457974. Nacionalna matična št.: 670516-03-5283. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“ |
| --- | --- |

(42)

Vnos „Zaini Zakaria (tudi Ahmad). Naslov: Kota Bharu, Kelantan, Malezija. Datum rojstva: 16. 5. 1967. Kraj rojstva: Kelantan, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: A11457974. Nacionalna matična št.: 670516-03-5283. Drugi podatki: 18. decembra 2002 so ga aretirali malezijski organi, v priporu do 12. februarja 2009. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Zaini Zakaria (tudi Ahmad). Naslov: Kota Bharu, Kelantan, Malezija. Datum rojstva: 16. 5. 1967. Kraj rojstva: Kelantan, Malezija. Državljanstvo: malezijsko. Potni list št.: A11457974. Nacionalna matična št.: 670516-03-5283. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 9. 9. 2003.“

Zakaria

| (43) | Vnos „Djamel Moustfa (tudi (a) Ali Barkani (datum rojstva: 22. 8. 1973. kraj rojstva: Maroko); (b) Kalad Belkasam (datum rojstva: 31. 12. 1979); (c) Mostafa Djamel (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Mascara, Alžirija); (d) Mostefa Djamel (datum rojstva: 26. 9. 1973. kraj rojstva: Mahdia, Alžirija); (e) Mustafa Djamel (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Mascara, Alžirija); (f) Balkasam Kalad (datum rojstva: 26. 8. 1973. kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (g) Bekasam Kalad (datum rojstva: 26. 8. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (h) Belkasam Kalad (datum rojstva: 26. 8. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (i) Damel Mostafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (j) Djamal Mostafa (datum rojstva: 31. 12. 1979, Maskara, Alžirija); (k) Djamal Mostafa (datum rojstva: 10. 6. 1982); (l) Djamel Mostafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Maskara, Alžirija); (m) Djamel Mostafa (datum rojstva: (a) 31. 12. 1979, (b) 22. 12. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (n) Fjamel Moustfa (datum rojstva:28. 9. 1973; kraj rojstva: Tiaret, Alžirija); (o) Djamel Mustafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; (p) Djamel Mustafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Mascara, Alžirija); (q) Mustafa). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: 28.9.1973. Kraj rojstva: Tiaret, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) ime očeta: Djelalli Moustfa; (b) ime matere: Kadeja Mansore; (c) alžirski rojstni list, izdan na ime Djamel Mostefa, rojen dne 25. 9. 1973 v Mehdii, provinca Tiaret, Alžirija; (d) vozniško dovoljenje št. 20645897 (ponarejeno dansko vozniško dovoljenje, izdano na ime Ali Barkani, rojen 22. 8. 1973 v Maroku); (e) od avgusta 2006 v zaporu v Nemčiji; (f) septembra 2007 izgnan v Alžirijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 23. 9. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Djamel Moustfa (tudi (a) Ali Barkani (datum rojstva: 22. 8. 1973. Kraj rojstva: Maroko); (b) Kalad Belkasam (datum rojstva: 31. 12. 1979; (c) Mostafa Djamel (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Mascara, Alžirija); (d) Mostefa Djamel (datum rojstva: 26. 9. 1973; kraj rojstva: Mahdia, Alžirija); (e) Mustafa Djamel (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Mascara, Alžirija); (f) Balkasam Kalad (datum rojstva: 26. 8. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (g) Bekasam Kalad (datum rojstva: 26. 8. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (h) Belkasam Kalad (datum rojstva: 26. 8. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (i) Damel Mostafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (j) Djamal Mostafa (datum rojstva: 31. 12. 1979, Maskara, Alžirija); (k) Djamal Mostafa (datum rojstva: 10. 6. 1982); (l) Djamel Mostafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Maskara, Alžirija); (m) Djamel Mostafa (datum rojstva: (a) 31. 12. 1979, (b) 22. 12. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (n) Fjamel Moustfa (datum rojstva: 28. 9. 1973; kraj rojstva: Tiaret, Alžirija); (o) Djamel Mustafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; (p) Djamel Mustafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Mascara, Alžirija); (q) Mustafa). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: 28.9.1973. Kraj rojstva: Tiaret, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) ime očeta je Djelalli Moustfa; (b) ime matere je Kadeja Mansore; (c) alžirski rojstni list, izdan na ime Djamel Mostefa, rojen dne 25. 9. 1973 v Mehdii, provinca Tiaret, Alžirija; (d) vozniško dovoljenje št. 20645897 (ponarejeno dansko vozniško dovoljenje, izdano na ime Ali Barkani, rojen 22. 8. 1973 v Maroku); (e) povezan z Ismailom Abdallahom Sbaitanom Shalabijem, Mohamedom Abu Dhessom in Aschrafom Al-Dagmo; (f) septembra 2007 izgnan iz Nemčije v Alžirijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 23. 9. 2003.“ |
| --- | --- |

(43)

Vnos „Djamel Moustfa (tudi (a) Ali Barkani (datum rojstva: 22. 8. 1973. kraj rojstva: Maroko); (b) Kalad Belkasam (datum rojstva: 31. 12. 1979); (c) Mostafa Djamel (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Mascara, Alžirija); (d) Mostefa Djamel (datum rojstva: 26. 9. 1973. kraj rojstva: Mahdia, Alžirija); (e) Mustafa Djamel (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Mascara, Alžirija); (f) Balkasam Kalad (datum rojstva: 26. 8. 1973. kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (g) Bekasam Kalad (datum rojstva: 26. 8. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (h) Belkasam Kalad (datum rojstva: 26. 8. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (i) Damel Mostafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (j) Djamal Mostafa (datum rojstva: 31. 12. 1979, Maskara, Alžirija); (k) Djamal Mostafa (datum rojstva: 10. 6. 1982); (l) Djamel Mostafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Maskara, Alžirija); (m) Djamel Mostafa (datum rojstva: (a) 31. 12. 1979, (b) 22. 12. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (n) Fjamel Moustfa (datum rojstva:28. 9. 1973; kraj rojstva: Tiaret, Alžirija); (o) Djamel Mustafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; (p) Djamel Mustafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Mascara, Alžirija); (q) Mustafa). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: 28.9.1973. Kraj rojstva: Tiaret, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) ime očeta: Djelalli Moustfa; (b) ime matere: Kadeja Mansore; (c) alžirski rojstni list, izdan na ime Djamel Mostefa, rojen dne 25. 9. 1973 v Mehdii, provinca Tiaret, Alžirija; (d) vozniško dovoljenje št. 20645897 (ponarejeno dansko vozniško dovoljenje, izdano na ime Ali Barkani, rojen 22. 8. 1973 v Maroku); (e) od avgusta 2006 v zaporu v Nemčiji; (f) septembra 2007 izgnan v Alžirijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 23. 9. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Djamel Moustfa (tudi (a) Ali Barkani (datum rojstva: 22. 8. 1973. Kraj rojstva: Maroko); (b) Kalad Belkasam (datum rojstva: 31. 12. 1979; (c) Mostafa Djamel (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Mascara, Alžirija); (d) Mostefa Djamel (datum rojstva: 26. 9. 1973; kraj rojstva: Mahdia, Alžirija); (e) Mustafa Djamel (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Mascara, Alžirija); (f) Balkasam Kalad (datum rojstva: 26. 8. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (g) Bekasam Kalad (datum rojstva: 26. 8. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (h) Belkasam Kalad (datum rojstva: 26. 8. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (i) Damel Mostafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (j) Djamal Mostafa (datum rojstva: 31. 12. 1979, Maskara, Alžirija); (k) Djamal Mostafa (datum rojstva: 10. 6. 1982); (l) Djamel Mostafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Maskara, Alžirija); (m) Djamel Mostafa (datum rojstva: (a) 31. 12. 1979, (b) 22. 12. 1973; kraj rojstva: Alžir, Alžirija); (n) Fjamel Moustfa (datum rojstva: 28. 9. 1973; kraj rojstva: Tiaret, Alžirija); (o) Djamel Mustafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; (p) Djamel Mustafa (datum rojstva: 31. 12. 1979; kraj rojstva: Mascara, Alžirija); (q) Mustafa). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: 28.9.1973. Kraj rojstva: Tiaret, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) ime očeta je Djelalli Moustfa; (b) ime matere je Kadeja Mansore; (c) alžirski rojstni list, izdan na ime Djamel Mostefa, rojen dne 25. 9. 1973 v Mehdii, provinca Tiaret, Alžirija; (d) vozniško dovoljenje št. 20645897 (ponarejeno dansko vozniško dovoljenje, izdano na ime Ali Barkani, rojen 22. 8. 1973 v Maroku); (e) povezan z Ismailom Abdallahom Sbaitanom Shalabijem, Mohamedom Abu Dhessom in Aschrafom Al-Dagmo; (f) septembra 2007 izgnan iz Nemčije v Alžirijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 23. 9. 2003.“

Moustfa

| (44) | Vnos „Mokhtar Belmokhtar (tudi (a) Belaouar Khaled Abou El Abass, (b) Belaouer Khaled Abou El Abass, (c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, (d) Khaled Abou El Abass, (e) Khaled Abou El Abbes, (f) Khaled Abou El Abes, (g) Khaled Abulabbas Na Oor, (h) Mukhtar Balmukhtar, (i) Abou Abbes Khaled, (j) Belaoua, (k) Belaour). Datum rojstva: 1.6.1972. Kraj rojstva: Ghardaia, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) sin Mohameda in Zohre Chemkha, (b) dejaven na severu Malija. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 11. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Mokhtar Belmokhtar (tudi (a) Belaouar Khaled Abou El Abass, (b) Belaouer Khaled Abou El Abass, (c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, (d) Khaled Abou El Abass, (e) Khaled Abou El Abbes, (f) Khaled Abou El Abes, (g) Khaled Abulabbas Na Oor, (h) Mukhtar Belmukhtar, (i) Abou Abbes Khaled, (j) Belaoua, (k) Belaour). Datum rojstva: 1.6.1972. Kraj rojstva: Ghardaia, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) ime očeta je Mohamed in ime matere je Zohra Chemkha, (b) član sveta Al-Kaide v islamskem Magrebu; (c) vodja Katibat el Moulathamoune, dejaven v 4. regiji AQIM (Sahel/Sahara). Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 11. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(44)

Vnos „Mokhtar Belmokhtar (tudi (a) Belaouar Khaled Abou El Abass, (b) Belaouer Khaled Abou El Abass, (c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, (d) Khaled Abou El Abass, (e) Khaled Abou El Abbes, (f) Khaled Abou El Abes, (g) Khaled Abulabbas Na Oor, (h) Mukhtar Balmukhtar, (i) Abou Abbes Khaled, (j) Belaoua, (k) Belaour). Datum rojstva: 1.6.1972. Kraj rojstva: Ghardaia, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) sin Mohameda in Zohre Chemkha, (b) dejaven na severu Malija. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 11. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Mokhtar Belmokhtar (tudi (a) Belaouar Khaled Abou El Abass, (b) Belaouer Khaled Abou El Abass, (c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, (d) Khaled Abou El Abass, (e) Khaled Abou El Abbes, (f) Khaled Abou El Abes, (g) Khaled Abulabbas Na Oor, (h) Mukhtar Belmukhtar, (i) Abou Abbes Khaled, (j) Belaoua, (k) Belaour). Datum rojstva: 1.6.1972. Kraj rojstva: Ghardaia, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) ime očeta je Mohamed in ime matere je Zohra Chemkha, (b) član sveta Al-Kaide v islamskem Magrebu; (c) vodja Katibat el Moulathamoune, dejaven v 4. regiji AQIM (Sahel/Sahara). Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 11. 11. 2003.“

Belmokhtar

| (45) | Vnos „Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (tudi (a) Djallal, (b) Youcef, (c) Abou Salman). Naslov: Corso Lodi 59, Milano, Italija. Datum rojstva: 25.1. 1970. Kraj rojstva: Menzel Temime Tunizija . Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: M307968 (tunizijski potni list, izdan 8. 9. 2001, prenehal veljati 7. 9. 2006). Drugi podatki: februarja 2008 pridržan v Italiji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (tudi (a) Cherif Said, (b) Binhamoda Hokri, (c) Hcrif Ataf, (d) Bin Homoda Chokri, (e) Atef Cherif, (f) Sherif Ataf, (g) Ataf Cherif Said, (h) Cherif Said, (i) Cherif Said, (j) Djallal, (k) Youcef, (l) Abou Salman, (m) Said Tmimi). Naslov: Corso Lodi 59, Milano, Italija. Datum rojstva: (a) 25. 1. 1970, (b) 25. 1. 1971, (c) 12. 12. 1973. Kraj rojstva: (a) Menzel Temime Tunizija; (c) Tunizija; (c) Sosa, Tunizija; (c) Solisse, Tunizija; (e) Tunis, Tunizija; (f) Alžirija; (g) Aras, Alžirija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št. M307968 (tunizijski potni list, izdan 8. 9. 2001, prenehal veljati 7. 9. 2006). Drugi podatki: ime matere je Radhiyah Makki. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(45)

Vnos „Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (tudi (a) Djallal, (b) Youcef, (c) Abou Salman). Naslov: Corso Lodi 59, Milano, Italija. Datum rojstva: 25.1. 1970. Kraj rojstva: Menzel Temime Tunizija . Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: M307968 (tunizijski potni list, izdan 8. 9. 2001, prenehal veljati 7. 9. 2006). Drugi podatki: februarja 2008 pridržan v Italiji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (tudi (a) Cherif Said, (b) Binhamoda Hokri, (c) Hcrif Ataf, (d) Bin Homoda Chokri, (e) Atef Cherif, (f) Sherif Ataf, (g) Ataf Cherif Said, (h) Cherif Said, (i) Cherif Said, (j) Djallal, (k) Youcef, (l) Abou Salman, (m) Said Tmimi). Naslov: Corso Lodi 59, Milano, Italija. Datum rojstva: (a) 25. 1. 1970, (b) 25. 1. 1971, (c) 12. 12. 1973. Kraj rojstva: (a) Menzel Temime Tunizija; (c) Tunizija; (c) Sosa, Tunizija; (c) Solisse, Tunizija; (e) Tunis, Tunizija; (f) Alžirija; (g) Aras, Alžirija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št. M307968 (tunizijski potni list, izdan 8. 9. 2001, prenehal veljati 7. 9. 2006). Drugi podatki: ime matere je Radhiyah Makki. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

Al-Cherif

| (46) | Vnos „Imad Ben Al-Mekki Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui (tudi (a) Zarga, (b) Nadra). Naslov: Via Col. Naslov: Via Col. Aprosio 588, Vallecrosia (IM), Italija. Datum rojstva: 15. 1. 1973. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: M174950 (tunizijski potni list, izdan 27. 4. 1999, prenehal veljati 26. 4. 2004). Drugi podatki: od 11.4.2008 priprt v Italiji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Imed Ben Mekki Zarkaoui (tudi (a) Dour Nadre, (b) Dour Nadre, (c) Daour Nadre, (d) Imad ben al-Mekki ben al-Akhdar al-Zarkaoui, (f) Zarga, (g) Nadra). Naslov: 41–45, Rue Estienne d’Orves, Pré Saint Gervais, Francija. Datum rojstva: (a) 15. 1. 1973, (b) 15. 1. 1974, (c) 31. 3. 1975. Kraj rojstva: (a) Tunis, Tunizija; (b) Maroko; Alžirija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: M174950 (tunizijski potni list, izdan 27. 4. 1999, prenehal veljati 26. 4. 2004). Drugi podatki: ime matere je Zina al-Zarkaoui. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(46)

Vnos „Imad Ben Al-Mekki Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui (tudi (a) Zarga, (b) Nadra). Naslov: Via Col. Naslov: Via Col. Aprosio 588, Vallecrosia (IM), Italija. Datum rojstva: 15. 1. 1973. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: M174950 (tunizijski potni list, izdan 27. 4. 1999, prenehal veljati 26. 4. 2004). Drugi podatki: od 11.4.2008 priprt v Italiji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Imed Ben Mekki Zarkaoui (tudi (a) Dour Nadre, (b) Dour Nadre, (c) Daour Nadre, (d) Imad ben al-Mekki ben al-Akhdar al-Zarkaoui, (f) Zarga, (g) Nadra). Naslov: 41–45, Rue Estienne d’Orves, Pré Saint Gervais, Francija. Datum rojstva: (a) 15. 1. 1973, (b) 15. 1. 1974, (c) 31. 3. 1975. Kraj rojstva: (a) Tunis, Tunizija; (b) Maroko; Alžirija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: M174950 (tunizijski potni list, izdan 27. 4. 1999, prenehal veljati 26. 4. 2004). Drugi podatki: ime matere je Zina al-Zarkaoui. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

Zarkaoui

| (47) | Vnos „Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui (tudi (a) Kamel, (b) Kimo). Naslov: (a) Via Bertesi 27, Cremona, (Italija), (b) Via Plebiscito 3, Cremona, Italija. Datum rojstva: 21. 10. 1977. Kraj rojstva: Beja, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: P229856 (tunizijski potni list izdan 1. 11. 2002, veljavnost potekla 31. 10. 2007). Drugi podatki: obsojen na tri leta in štiri mesece zapora v Brescii 13. julija 2005. Zanj je veljala odločba o izgonu, ki jo je Evropsko sodišče za človekove pravice 17. aprila 2007 razveljavilo. Od septembra 2007 na prostosti,“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui (tudi (a) Hamroui Kamel ben Mouldi, (b) Hamraoui Kamel, (c) Kamel, (d) Kimo). Naslov: (a) Via Bertesi 27, Cremona, (Italija), (b) Via Plebiscito 3, Cremona, Italija. Datum rojstva: (a) 21. 10. 1977, (b) 21. 11. 1977. Kraj rojstva: (a) Beja, Tunizija; (b) Maroko; (c) Tunizija; Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: P229856 (tunizijski potni list izdan 1. 11. 2002, veljavnost potekla 31. 10. 2007). Drugi podatki: (a) ime matere je Khamisah al-Kathiri; (b) zanj je veljala odločba o izgonu, ki jo je Evropsko sodišče za človekove pravice 17. aprila 2007 razveljavilo; (c) 20. maja 2008 ponovno aretiran v Italiji; (b) nezaželen v schengenskem območju. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(47)

Vnos „Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui (tudi (a) Kamel, (b) Kimo). Naslov: (a) Via Bertesi 27, Cremona, (Italija), (b) Via Plebiscito 3, Cremona, Italija. Datum rojstva: 21. 10. 1977. Kraj rojstva: Beja, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: P229856 (tunizijski potni list izdan 1. 11. 2002, veljavnost potekla 31. 10. 2007). Drugi podatki: obsojen na tri leta in štiri mesece zapora v Brescii 13. julija 2005. Zanj je veljala odločba o izgonu, ki jo je Evropsko sodišče za človekove pravice 17. aprila 2007 razveljavilo. Od septembra 2007 na prostosti,“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui (tudi (a) Hamroui Kamel ben Mouldi, (b) Hamraoui Kamel, (c) Kamel, (d) Kimo). Naslov: (a) Via Bertesi 27, Cremona, (Italija), (b) Via Plebiscito 3, Cremona, Italija. Datum rojstva: (a) 21. 10. 1977, (b) 21. 11. 1977. Kraj rojstva: (a) Beja, Tunizija; (b) Maroko; (c) Tunizija; Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: P229856 (tunizijski potni list izdan 1. 11. 2002, veljavnost potekla 31. 10. 2007). Drugi podatki: (a) ime matere je Khamisah al-Kathiri; (b) zanj je veljala odločba o izgonu, ki jo je Evropsko sodišče za človekove pravice 17. aprila 2007 razveljavilo; (c) 20. maja 2008 ponovno aretiran v Italiji; (b) nezaželen v schengenskem območju. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

Al-Hamraoui

| (48) | Vnos „Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi, (tudi Mera’l). Naslov: Via Cilea 40, Milano, Italija (bivališče). Datum rojstva: 2. 1. 1972. Kraj rojstva: El Gharbia (Egipt). Drugi podatki: Sodišče prve stopnje v Milanu ga je 21. septembra 2006 obsodilo na deset let zapora. Od septembra 2007 priprt v Italiji.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi, (tudi Mera’l). Naslov: Via Cilea 40, Milano, Italija (bivališče). Datum rojstva: 2. 1. 1972. Kraj rojstva: El Gharbia (Egipt). Drugi podatki: (a) priprt v Italiji, na prostost naj bi bil izpuščen 6. 1. 2012; (b) po odsluženi kazni bo izgnan iz Italije. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(48)

Vnos „Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi, (tudi Mera’l). Naslov: Via Cilea 40, Milano, Italija (bivališče). Datum rojstva: 2. 1. 1972. Kraj rojstva: El Gharbia (Egipt). Drugi podatki: Sodišče prve stopnje v Milanu ga je 21. septembra 2006 obsodilo na deset let zapora. Od septembra 2007 priprt v Italiji.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi, (tudi Mera’l). Naslov: Via Cilea 40, Milano, Italija (bivališče). Datum rojstva: 2. 1. 1972. Kraj rojstva: El Gharbia (Egipt). Drugi podatki: (a) priprt v Italiji, na prostost naj bi bil izpuščen 6. 1. 2012; (b) po odsluženi kazni bo izgnan iz Italije. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

El Ayashi

| (49) | Vnos „Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia (tudi Gamel Mohamed). Naslov: Corso XXII Marzo 39, Milano, Italija. Datum rojstva: (a) 29. 5. 1966, (b) 25. 5. 1966 (Gamel Mohamed). Kraj rojstva: (a) Tunizija, (b) Maroko (Gamel Mohamed). Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L723315 (tunizijski potni list, izdan 5. 5. 1998, prenehal veljati 4. 5. 2003). Drugi podatki: julija 2008 priprt v Italiji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12.11.2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia (tudi (a) Gamel Mohamed, (b) Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa, (c) Mahmoud Hamid). Naslov: Corso XXII Marzo 39, Milano, Italija. Datum rojstva: (a) 29. 5. 1966 (b) 25. 5. 1966 (Gamel Mohamed), (c) 9. 5. 1986 (Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa). Kraj rojstva: (a) Tunis, Tunizija, (b) Maroko (Gamel Mohamed), (c) Egipt (Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa). Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L723315 (tunizijski potni list, izdan 5. 5. 1998, prenehal veljati 4. 5. 2003). Drugi podatki: do 28. julija 2011 zaprt v Italiji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(49)

Vnos „Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia (tudi Gamel Mohamed). Naslov: Corso XXII Marzo 39, Milano, Italija. Datum rojstva: (a) 29. 5. 1966, (b) 25. 5. 1966 (Gamel Mohamed). Kraj rojstva: (a) Tunizija, (b) Maroko (Gamel Mohamed). Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L723315 (tunizijski potni list, izdan 5. 5. 1998, prenehal veljati 4. 5. 2003). Drugi podatki: julija 2008 priprt v Italiji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12.11.2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia (tudi (a) Gamel Mohamed, (b) Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa, (c) Mahmoud Hamid). Naslov: Corso XXII Marzo 39, Milano, Italija. Datum rojstva: (a) 29. 5. 1966 (b) 25. 5. 1966 (Gamel Mohamed), (c) 9. 5. 1986 (Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa). Kraj rojstva: (a) Tunis, Tunizija, (b) Maroko (Gamel Mohamed), (c) Egipt (Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa). Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L723315 (tunizijski potni list, izdan 5. 5. 1998, prenehal veljati 4. 5. 2003). Drugi podatki: do 28. julija 2011 zaprt v Italiji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

Bouyehia

| (50) | Vnos „Mohammad Tahir Hammid (tudi Abdelhamid Al Kurdi). Naziv: imam. Naslov: Via della Martinella 132, Parma, Italija. Datum rojstva: 1. 11. 1975. Kraj rojstva: Poshok, Irak. Drugi podatki: italijanski pravosodni organi so ga 19. aprila 2004 obsodili na eno leto in enajst mesecev zapora. Izpuščen iz zapora 15. 10. 2004. Nalog za izgon je bil izdan 18. oktobra 2004. Od septembra 2007 na begu.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:
  „Mohammad Tahir Hammid (tudi Abdelhamid Al Kurdi). Naziv: imam. Datum rojstva: 1. 11. 1975. Kraj rojstva: Poshok, Irak. Drugi podatki: (a) italijanski organi so 18. oktobra 2004 izdali nalog za izgon; (b) od septembra 2007 ga italijanski organi obravnavajo kot ubežnika pred pravico. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(50)

Vnos „Mohammad Tahir Hammid (tudi Abdelhamid Al Kurdi). Naziv: imam. Naslov: Via della Martinella 132, Parma, Italija. Datum rojstva: 1. 11. 1975. Kraj rojstva: Poshok, Irak. Drugi podatki: italijanski pravosodni organi so ga 19. aprila 2004 obsodili na eno leto in enajst mesecev zapora. Izpuščen iz zapora 15. 10. 2004. Nalog za izgon je bil izdan 18. oktobra 2004. Od septembra 2007 na begu.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z naslednjim:

„Mohammad Tahir Hammid (tudi Abdelhamid Al Kurdi). Naziv: imam. Datum rojstva: 1. 11. 1975. Kraj rojstva: Poshok, Irak. Drugi podatki: (a) italijanski organi so 18. oktobra 2004 izdali nalog za izgon; (b) od septembra 2007 ga italijanski organi obravnavajo kot ubežnika pred pravico. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

Hammid

| (51) | Vnos „ Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani (tudi (a) Abderrahmane, (b) Lofti Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani). Naslov: Via Bolgeri 4, Barni (Como), Italija (prejšnji naslov sredi leta 2002). Datum rojstva: 1. 7. 1977. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L886177 (tunizijski potni list, izdan 14. 12. 1998, prenehal veljati 13. 12. 2003). Drugi podatki: bivališče in status nista znana od srede leta 2002. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani (tudi (a) Lofti ben Abdul Hamid ben Ali al-Rihani, (b) Abderrahmane). Datum rojstva: 1. 7. 1977. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L886177 (tunizijski potni list, izdan 14. 12. 1998, prenehal veljati 13. 12. 2003). Drugi podatki: ime matere je Habibah al-Sahrawi. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(51)

Vnos „ Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani (tudi (a) Abderrahmane, (b) Lofti Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani). Naslov: Via Bolgeri 4, Barni (Como), Italija (prejšnji naslov sredi leta 2002). Datum rojstva: 1. 7. 1977. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L886177 (tunizijski potni list, izdan 14. 12. 1998, prenehal veljati 13. 12. 2003). Drugi podatki: bivališče in status nista znana od srede leta 2002. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani (tudi (a) Lofti ben Abdul Hamid ben Ali al-Rihani, (b) Abderrahmane). Datum rojstva: 1. 7. 1977. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L886177 (tunizijski potni list, izdan 14. 12. 1998, prenehal veljati 13. 12. 2003). Drugi podatki: ime matere je Habibah al-Sahrawi. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

Al-Rihani

| (52) | Vnos „Daki Mohammed. Naslov: Via Melato 11, Reggio Emilia, Italija. Datum rojstva: 29. 3. 1965. Kraj rojstva: Maroko. Drugi podatki: dne 10. 12. 2005 izgnan iz Italije v Maroko.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Mohammed Daki. Naslov: Casablanca, Maroko. Datum rojstva: 29. 3. 1965. Kraj rojstva: Casablanca, Maroko. Državljanstvo: maroško. Št. potnega lista: (a) G 482731 (maroški potni list), (b) L446524 (maroški potni list). Nacionalna matična št.: H-400989 (maroška nacionalna osebna izkaznica). Drugi podatki: (a) ime očeta: Lahcen; (b) ime matere: Izza Brahim; (c) dne 10. 12. 2005 izgnan iz Italije v Maroko. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(52)

Vnos „Daki Mohammed. Naslov: Via Melato 11, Reggio Emilia, Italija. Datum rojstva: 29. 3. 1965. Kraj rojstva: Maroko. Drugi podatki: dne 10. 12. 2005 izgnan iz Italije v Maroko.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Mohammed Daki. Naslov: Casablanca, Maroko. Datum rojstva: 29. 3. 1965. Kraj rojstva: Casablanca, Maroko. Državljanstvo: maroško. Št. potnega lista: (a) G 482731 (maroški potni list), (b) L446524 (maroški potni list). Nacionalna matična št.: H-400989 (maroška nacionalna osebna izkaznica). Drugi podatki: (a) ime očeta: Lahcen; (b) ime matere: Izza Brahim; (c) dne 10. 12. 2005 izgnan iz Italije v Maroko. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

Daki

| (53) | Vnos „Mohamed Amin Mostafa. Naslov: Via della Martinella 132, Parma, Italija. Datum rojstva: 11. 10. 1975. Kraj rojstva: Kirkuk, Irak. Drugi podatki: obsojen na 7 let zapora 21. 9. 2006, trenutno priprt v Italiji.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Mohamed Amin Mostafa. Naslov: Via della Martinella 132, Parma, Italija. Datum rojstva: 11. 10. 1975. Kraj rojstva: Kirkuk, Irak. Drugi podatki: pod ukrepom upravnega nadzora v Italiji (ki naj bi se iztekel 15. 1. 2012). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(53)

Vnos „Mohamed Amin Mostafa. Naslov: Via della Martinella 132, Parma, Italija. Datum rojstva: 11. 10. 1975. Kraj rojstva: Kirkuk, Irak. Drugi podatki: obsojen na 7 let zapora 21. 9. 2006, trenutno priprt v Italiji.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Mohamed Amin Mostafa. Naslov: Via della Martinella 132, Parma, Italija. Datum rojstva: 11. 10. 1975. Kraj rojstva: Kirkuk, Irak. Drugi podatki: pod ukrepom upravnega nadzora v Italiji (ki naj bi se iztekel 15. 1. 2012). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

Mostafa

| (54) | Vnos „Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (tudi (a) Nassim Saadi, (b) Abou Anis). Naslov: (a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Italija; (b) Via Cefalonia 11, Milano, Italija (bivališče, zadnji znan naslov). Datum rojstva: 30. 11. 1974. Kraj rojstva: Haidra Al-Qasreen, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: M788331 (tunizijski potni list, izdan 28.9.2001, prenehal veljati 27. 9. 2006). Drugi podatki: (a) aprila 2009 v priporu v Italiji; (b) ime očeta je Mohamed Sharif; (c) ime matere je Fatima. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (tudi (a) Nassim Saadi, (b) Dia el Haak George, (c) Diael Haak George, (d) El Dia Haak George, (e) Abou Anis, (f) Abu Anis). Naslov: (a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Italija; (b) Via Cefalonia 11, Milano, Italija (bivališče, zadnji znan naslov). Datum rojstva: (a) 30. 11. 1974, (b) 20. 11. 1974. Kraj rojstva: (a) Haidra Al-Qasreen, Tunizija. (b) Libanon. (c) Alžirija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: M788331 (tunizijski potni list, izdan 28.9.2001, prenehal veljati 27. 9. 2006). Drugi podatki: (a) do 27. 4. 2012 v priporu v Italiji; (b) ime očeta: Mohamed Sharif; (c) ime matere: Fatima. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(54)

Vnos „Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (tudi (a) Nassim Saadi, (b) Abou Anis). Naslov: (a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Italija; (b) Via Cefalonia 11, Milano, Italija (bivališče, zadnji znan naslov). Datum rojstva: 30. 11. 1974. Kraj rojstva: Haidra Al-Qasreen, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: M788331 (tunizijski potni list, izdan 28.9.2001, prenehal veljati 27. 9. 2006). Drugi podatki: (a) aprila 2009 v priporu v Italiji; (b) ime očeta je Mohamed Sharif; (c) ime matere je Fatima. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (tudi (a) Nassim Saadi, (b) Dia el Haak George, (c) Diael Haak George, (d) El Dia Haak George, (e) Abou Anis, (f) Abu Anis). Naslov: (a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milano), Italija; (b) Via Cefalonia 11, Milano, Italija (bivališče, zadnji znan naslov). Datum rojstva: (a) 30. 11. 1974, (b) 20. 11. 1974. Kraj rojstva: (a) Haidra Al-Qasreen, Tunizija. (b) Libanon. (c) Alžirija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: M788331 (tunizijski potni list, izdan 28.9.2001, prenehal veljati 27. 9. 2006). Drugi podatki: (a) do 27. 4. 2012 v priporu v Italiji; (b) ime očeta: Mohamed Sharif; (c) ime matere: Fatima. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

Saleh Al-Saadi

| (55) | Vnos „Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi. Naslov: Via Plebiscito 3, Cremona, Italija. Datum rojstva: 30. 4. 1964. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L851940 (tunizijski potni list, izdan 9. 9. 1998, prenehal veljati 8. 9. 2003). Drugi podatki: Sodišče prve stopnje v Cremoni ga je 15. 7. 2006 obsodilo na sedem let in šest mesecev zapora. Proti tej obsodbi je bila vložena pritožba in novo sojenje bo na prizivnem sodišču v Brescii. Od septembra 2007 priprt v Italiji.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi (tudi (a) Drissi Noureddine, (b) Abou Ali, (c) Faycal). Naslov: Via Plebiscito 3, Cremona, Italija. Datum rojstva: 30. 4. 1964. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L851940 (tunizijski potni list, izdan 9. 9. 1998, prenehal veljati 8. 9. 2003). Drugi podatki: (a) do 5. maja 2010 pod ukrepom upravnega nadzora v Italiji; (b) nezaželen v schengenskem območju; (c) ime matere: Khadijah al-Drissi; Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(55)

Vnos „Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi. Naslov: Via Plebiscito 3, Cremona, Italija. Datum rojstva: 30. 4. 1964. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L851940 (tunizijski potni list, izdan 9. 9. 1998, prenehal veljati 8. 9. 2003). Drugi podatki: Sodišče prve stopnje v Cremoni ga je 15. 7. 2006 obsodilo na sedem let in šest mesecev zapora. Proti tej obsodbi je bila vložena pritožba in novo sojenje bo na prizivnem sodišču v Brescii. Od septembra 2007 priprt v Italiji.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi (tudi (a) Drissi Noureddine, (b) Abou Ali, (c) Faycal). Naslov: Via Plebiscito 3, Cremona, Italija. Datum rojstva: 30. 4. 1964. Kraj rojstva: Tunis, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L851940 (tunizijski potni list, izdan 9. 9. 1998, prenehal veljati 8. 9. 2003). Drugi podatki: (a) do 5. maja 2010 pod ukrepom upravnega nadzora v Italiji; (b) nezaželen v schengenskem območju; (c) ime matere: Khadijah al-Drissi; Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

Al-Drissi

| (56) | Vnos „Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine (tudi (a) Salmane, (b) Lazhar). Naslov: Vicolo S. Giovanni, Rimini, Italija (bivališče). Datum rojstva: 20. 11. 1975. Kraj rojstva: Sfax, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: P182583 (tunizijski potni list, izdan 13. 9. 2003, prenehal veljati 12. 9. 2007). Drugi podatki: julija 2008 bivališče neznano. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine (tudi (a) Salmane, (b) Lazhar). Naslov: Tunizija, Datum rojstva: 20. 11. 1975. Kraj rojstva: Sfax, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: P182583 (tunizijski potni list, izdan 13. 9. 2003, prenehal veljati 12. 9. 2007). Drugi podatki: (a) od julija 2008 ga italijanski organi obravnavajo kot ubežnika pred pravico, (b) od leta 2010 pod ukrepom upravnega nadzora v Tuniziji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(56)

Vnos „Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine (tudi (a) Salmane, (b) Lazhar). Naslov: Vicolo S. Giovanni, Rimini, Italija (bivališče). Datum rojstva: 20. 11. 1975. Kraj rojstva: Sfax, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: P182583 (tunizijski potni list, izdan 13. 9. 2003, prenehal veljati 12. 9. 2007). Drugi podatki: julija 2008 bivališče neznano. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine (tudi (a) Salmane, (b) Lazhar). Naslov: Tunizija, Datum rojstva: 20. 11. 1975. Kraj rojstva: Sfax, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: P182583 (tunizijski potni list, izdan 13. 9. 2003, prenehal veljati 12. 9. 2007). Drugi podatki: (a) od julija 2008 ga italijanski organi obravnavajo kot ubežnika pred pravico, (b) od leta 2010 pod ukrepom upravnega nadzora v Tuniziji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

Rouine

| (57) | Vnos „Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi (tudi Abou Djarrah). Naslov: Via Geromini 15, Cremona, Italija. Datum rojstva: 20. 5. 1969. Kraj rojstva: Menzel Temime Tunizija . Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: G827238 (tunizijski potni list, izdan 1. 6. 1996, prenehal veljati 31. 5. 2001). Drugi podatki: izročen Tuniziji 13. 12. 2008. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi (tudi (a) Aboue Chiba Brahim, (b) Arouri Taoufik, (c) Ben Salah Adnan, (d) Sassi Adel, (e) Salam Kamel, (f) Salah Adnan, (g) Arouri Faisel, (h) Bentaib Amour, (i) Adnan Salah, (j) Hasnaoui Mellit, (k) Arouri Taoufik ben Taieb, (l) Abouechiba Brahim, (m) Farid Arouri, (n) Ben Magid, (o) Maci Ssassi, (p) Salah ben Anan, (q) Hasnaui Mellit, (r) Abou Djarrah). Naslov: Libya Street Number 9, Manzil Tmim, Nabeul, Tunizija. Datum rojstva: (a) 20. 5. 1969, (b) 2. 9. 1966, (c) 2. 9. 1964, (d) 2. 4. 1966, (e) 2. 2. 1963, (f) 4. 2. 1965, (g) 2. 3. 1965, (h) 9. 2. 1965, (i) 1. 4. 1966, (j) 1972, (k) 9. 2. 1964, (l) 2. 6. 1964, (m) 2. 6. 1966, (n) 2. 6. 1972. Kraj rojstva: (a) Manzil Tmim, Tunizija; (b) Libija; (c) Tunizija; (d) Alžirija. (b) Maroko; (f) Libanon. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: G827238 (tunizijski potni list, izdan 1. 6. 1996, prenehal veljati 31. 5. 2001). Drugi podatki: (a) dne 13. 12. 2008 izgnan iz Italije v Tunizijo; (b) nezaželen v schengenskem območju; (c) ime matere: Mabrukah al-Yazidi. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ |
| --- | --- |

(57)

Vnos „Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi (tudi Abou Djarrah). Naslov: Via Geromini 15, Cremona, Italija. Datum rojstva: 20. 5. 1969. Kraj rojstva: Menzel Temime Tunizija . Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: G827238 (tunizijski potni list, izdan 1. 6. 1996, prenehal veljati 31. 5. 2001). Drugi podatki: izročen Tuniziji 13. 12. 2008. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi (tudi (a) Aboue Chiba Brahim, (b) Arouri Taoufik, (c) Ben Salah Adnan, (d) Sassi Adel, (e) Salam Kamel, (f) Salah Adnan, (g) Arouri Faisel, (h) Bentaib Amour, (i) Adnan Salah, (j) Hasnaoui Mellit, (k) Arouri Taoufik ben Taieb, (l) Abouechiba Brahim, (m) Farid Arouri, (n) Ben Magid, (o) Maci Ssassi, (p) Salah ben Anan, (q) Hasnaui Mellit, (r) Abou Djarrah). Naslov: Libya Street Number 9, Manzil Tmim, Nabeul, Tunizija. Datum rojstva: (a) 20. 5. 1969, (b) 2. 9. 1966, (c) 2. 9. 1964, (d) 2. 4. 1966, (e) 2. 2. 1963, (f) 4. 2. 1965, (g) 2. 3. 1965, (h) 9. 2. 1965, (i) 1. 4. 1966, (j) 1972, (k) 9. 2. 1964, (l) 2. 6. 1964, (m) 2. 6. 1966, (n) 2. 6. 1972. Kraj rojstva: (a) Manzil Tmim, Tunizija; (b) Libija; (c) Tunizija; (d) Alžirija. (b) Maroko; (f) Libanon. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: G827238 (tunizijski potni list, izdan 1. 6. 1996, prenehal veljati 31. 5. 2001). Drugi podatki: (a) dne 13. 12. 2008 izgnan iz Italije v Tunizijo; (b) nezaželen v schengenskem območju; (c) ime matere: Mabrukah al-Yazidi. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 12. 11. 2003.“

Al-Trabelsi

| (58) | Vnos „Saifi Ammari (tudi (a) El Para (bojno ime), (b) Abderrezak Le Para, (c) Abou Haidara, (d) El Ourassi, (e) Abderrezak Zaimeche, (f) Abdul Rasak Ammane Abu Haidra, (g) Abdalarak). Datum rojstva: 1. 1. 1968. Kraj rojstva: (a) Kef Rih, Alžirija, (b) Guelma, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: od oktobra 2004 v priporu v Alžiriji.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Saifi Ammari (tudi (a) El Para (combat name), (b) Abderrezak Le Para, (c) Abou Haidara, (d) El Ourassi, (e) Abderrezak Zaimeche, (f) Abdul Rasak Ammane Abu Haidra, (g) Abdalarak). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: (a) 1. 1. 1968, (b) 24. 4. 1968. Kraj rojstva: (a) Kef Rih, Alžirija, (b) Guelma, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: bivši član vodstva Organizacije Al-Kaide v islamskem Magrebu (GSPC). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 4. 12. 2003.“ |
| --- | --- |

(58)

Vnos „Saifi Ammari (tudi (a) El Para (bojno ime), (b) Abderrezak Le Para, (c) Abou Haidara, (d) El Ourassi, (e) Abderrezak Zaimeche, (f) Abdul Rasak Ammane Abu Haidra, (g) Abdalarak). Datum rojstva: 1. 1. 1968. Kraj rojstva: (a) Kef Rih, Alžirija, (b) Guelma, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: od oktobra 2004 v priporu v Alžiriji.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Saifi Ammari (tudi (a) El Para (combat name), (b) Abderrezak Le Para, (c) Abou Haidara, (d) El Ourassi, (e) Abderrezak Zaimeche, (f) Abdul Rasak Ammane Abu Haidra, (g) Abdalarak). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: (a) 1. 1. 1968, (b) 24. 4. 1968. Kraj rojstva: (a) Kef Rih, Alžirija, (b) Guelma, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: bivši član vodstva Organizacije Al-Kaide v islamskem Magrebu (GSPC). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 4. 12. 2003.“

Ammari

| (59) | Vnos „Safet Ekrem Durguti. Naslov: 175 Bosanska ul., Travnik, Bosna in Hercegovina. Datum rojstva: 10. 5. 1967. Kraj rojstva: Orahovac, Kosovo. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine. Št. potnega lista: 4725900 (potni list Bosne in Hercegovine, izdan v Travniku 20. 10. 2005 in veljaven do 20. 10. 2009). Nacionalna identifikacijska številka: (a) JMB 1005967953038 (nacionalna identifikacijska številka Bosne in Hercegovine), (b) 04DFC71259 (osebna izkaznica Bosne in Hercegovine), (c) 04DFA8802 vozniško dovoljenje Bosne in Hercegovine, ki ga je izdalo Ministrstvo za notranje zadeve Osrednjebosanskega kantona, Travnik, Bosna in Hercegovina). Drugi podatki: (a) ime očeta: Ekrem; (b) ustanovitelj Al-Haramain Islamic Foundation in njen vodja od leta 1998 do leta 2002; (c) decembra 2008 domnevno bival v Bosni in Hercegovini, prav tako naj bi pogosto potoval na območje Kosova; (d) dela kot učitelj na Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosna in Hercegovina. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 26. 12. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Safet Ekrem Durguti. Naslov: 175 Bosanska ul., Travnik, Bosna in Hercegovina. Datum rojstva: 10. 5. 1967. Kraj rojstva: Orahovac, Kosovo. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine. Št. potnega lista: 6371551 (biometrični potni list Bosne in Hercegovine, izdan v Travniku 9. 4. 2009 in veljaven do 4. 9. 2014). Nacionalna identifikacijska številka: (a) JMB 1005967953038 (osebna identifikacijska številka Bosne in Hercegovine), (b) 04DFC71259 (osebna izkaznica Bosne in Hercegovine), (c) 04DFA8802 vozniško dovoljenje Bosne in Hercegovine, ki ga je izdalo Ministrstvo za notranje zadeve Osrednjebosanskega kantona, Travnik, Bosna in Hercegovina). Drugi podatki: (a) ime očeta: Ekrem; (b) ustanovitelj Al-Haramain Islamic Foundation in njen vodja od leta 1998 do leta 2002; (c) dela kot učitelj na Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosna in Hercegovina. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 26. 12. 2003.“ |
| --- | --- |

(59)

Vnos „Safet Ekrem Durguti. Naslov: 175 Bosanska ul., Travnik, Bosna in Hercegovina. Datum rojstva: 10. 5. 1967. Kraj rojstva: Orahovac, Kosovo. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine. Št. potnega lista: 4725900 (potni list Bosne in Hercegovine, izdan v Travniku 20. 10. 2005 in veljaven do 20. 10. 2009). Nacionalna identifikacijska številka: (a) JMB 1005967953038 (nacionalna identifikacijska številka Bosne in Hercegovine), (b) 04DFC71259 (osebna izkaznica Bosne in Hercegovine), (c) 04DFA8802 vozniško dovoljenje Bosne in Hercegovine, ki ga je izdalo Ministrstvo za notranje zadeve Osrednjebosanskega kantona, Travnik, Bosna in Hercegovina). Drugi podatki: (a) ime očeta: Ekrem; (b) ustanovitelj Al-Haramain Islamic Foundation in njen vodja od leta 1998 do leta 2002; (c) decembra 2008 domnevno bival v Bosni in Hercegovini, prav tako naj bi pogosto potoval na območje Kosova; (d) dela kot učitelj na Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosna in Hercegovina. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 26. 12. 2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Safet Ekrem Durguti. Naslov: 175 Bosanska ul., Travnik, Bosna in Hercegovina. Datum rojstva: 10. 5. 1967. Kraj rojstva: Orahovac, Kosovo. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine. Št. potnega lista: 6371551 (biometrični potni list Bosne in Hercegovine, izdan v Travniku 9. 4. 2009 in veljaven do 4. 9. 2014). Nacionalna identifikacijska številka: (a) JMB 1005967953038 (osebna identifikacijska številka Bosne in Hercegovine), (b) 04DFC71259 (osebna izkaznica Bosne in Hercegovine), (c) 04DFA8802 vozniško dovoljenje Bosne in Hercegovine, ki ga je izdalo Ministrstvo za notranje zadeve Osrednjebosanskega kantona, Travnik, Bosna in Hercegovina). Drugi podatki: (a) ime očeta: Ekrem; (b) ustanovitelj Al-Haramain Islamic Foundation in njen vodja od leta 1998 do leta 2002; (c) dela kot učitelj na Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosna in Hercegovina. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 26. 12. 2003.“

Durguti

| (60) | Vnos „Djamel Lounici (tudi Jamal Lounici). Datum rojstva: 1. 2. 1962. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) sin Abdelkadera in Johre Birouh; (b) 23. maja 2008 izpuščen iz zapora v Italiji; (c) novembra 2008 prebival v Alžiriji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 16. 1. 2004.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Djamel Lounici (tudi Jamal Lounici). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: 1. 2. 1962. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) ime očeta: Abdelkader, ime matere: Johra Birouh; (b) iz Italije se je vrnil v Alžirijijo, kjer prebiva od novembra 2008; (c) zet Othmana Deramchija. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 16. 1. 2004.“ |
| --- | --- |

(60)

Vnos „Djamel Lounici (tudi Jamal Lounici). Datum rojstva: 1. 2. 1962. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) sin Abdelkadera in Johre Birouh; (b) 23. maja 2008 izpuščen iz zapora v Italiji; (c) novembra 2008 prebival v Alžiriji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 16. 1. 2004.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Djamel Lounici (tudi Jamal Lounici). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: 1. 2. 1962. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) ime očeta: Abdelkader, ime matere: Johra Birouh; (b) iz Italije se je vrnil v Alžirijijo, kjer prebiva od novembra 2008; (c) zet Othmana Deramchija. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 16. 1. 2004.“

Lounici

| (61) | Vnos „Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (tudi (a) Ferdjani Mouloud, (b) Mourad, (c) Rabah Di Roma, (d) Abdel Wahab Abdelhafid (e) Said). Naslov: Via Lungotevere Dante, Rim, Italija (bivališče); Datum rojstva: (a) 7. 9. 1967, (b) 30. 10. 1958 (c) 30. 10. 1968. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Drugi podatki: na begu od junija 2009. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (tudi (a) Ferdjani Mouloud, (b) Mourad, (c) Rabah Di Roma, (d) Abdel Wahab Abdelhafid (e) Said). Datum rojstva: (a) 7. 9. 1967, (b) 30. 10. 1968. Kraj rojstva: (a) Alžir, Alžirija; (b) Alžirija. Drugi podatki: (a) nalog za prijetje, ki so ga izdali italijanski organi; (b) od junija 2009 ga italijanski organi obravnavajo kot ubežnika pred pravico. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ |
| --- | --- |

(61)

Vnos „Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (tudi (a) Ferdjani Mouloud, (b) Mourad, (c) Rabah Di Roma, (d) Abdel Wahab Abdelhafid (e) Said). Naslov: Via Lungotevere Dante, Rim, Italija (bivališče); Datum rojstva: (a) 7. 9. 1967, (b) 30. 10. 1958 (c) 30. 10. 1968. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Drugi podatki: na begu od junija 2009. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (tudi (a) Ferdjani Mouloud, (b) Mourad, (c) Rabah Di Roma, (d) Abdel Wahab Abdelhafid (e) Said). Datum rojstva: (a) 7. 9. 1967, (b) 30. 10. 1968. Kraj rojstva: (a) Alžir, Alžirija; (b) Alžirija. Drugi podatki: (a) nalog za prijetje, ki so ga izdali italijanski organi; (b) od junija 2009 ga italijanski organi obravnavajo kot ubežnika pred pravico. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“

Abd Al Hafiz

| (62) | Vnos „Abderrahmane Kifane. Naslov: via Padre Massimiliano Kolbe 25, Sant’Anastasia (NA), Italija. Datum rojstva: 7. 3. 1963. Kraj rojstva: Casablanca, Maroko. Državljanstvo: maroško. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Abderrahmane Kifane. Naslov: 25 via Padre Massimiliano Kolbe, Sant'Anastasia (NA), Italija. Datum rojstva: 7. 3. 1963. Kraj rojstva: Casablanca, Maroko. Državljanstvo: maroško. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ |
| --- | --- |

(62)

Vnos „Abderrahmane Kifane. Naslov: via Padre Massimiliano Kolbe 25, Sant’Anastasia (NA), Italija. Datum rojstva: 7. 3. 1963. Kraj rojstva: Casablanca, Maroko. Državljanstvo: maroško. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Abderrahmane Kifane. Naslov: 25 via Padre Massimiliano Kolbe, Sant'Anastasia (NA), Italija. Datum rojstva: 7. 3. 1963. Kraj rojstva: Casablanca, Maroko. Državljanstvo: maroško. Datum določitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“

Kifane

| (63) | Vnos „Ali Mohamed El Heit (tudi (a) Kamel Mohamed, (b) Ali Di Roma (c) Ali Il Barbuto). Datum rojstva: (a) 20. 3. 1970, (b) 30. 1. 1971. Kraj rojstva: Rouiba, Alžirija. Naslov: (a) via D. Fringuello 20, Rome, Italija, (b) 3 via Ajraghi Milan, Italija (bivališče). Drugi podatki: (a) maja 2009 prebival v Alžiriji, (b) ime matere: Hamadche Zoulicha. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Ali Mohamed El Heit (tudi (a) Kamel Mohamed, (b) Ali Di Roma (c) Ali Il Barbuto). Datum rojstva: (a) 20. 3. 1970, (b) 30. 1. 1971. Kraj rojstva: Rouiba, Alžirija. Naslov: 3 Via Ajraghi Milan, Italija. Drugi podatki: ime matere: Hamadche Zoulicha. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ |
| --- | --- |

(63)

Vnos „Ali Mohamed El Heit (tudi (a) Kamel Mohamed, (b) Ali Di Roma (c) Ali Il Barbuto). Datum rojstva: (a) 20. 3. 1970, (b) 30. 1. 1971. Kraj rojstva: Rouiba, Alžirija. Naslov: (a) via D. Fringuello 20, Rome, Italija, (b) 3 via Ajraghi Milan, Italija (bivališče). Drugi podatki: (a) maja 2009 prebival v Alžiriji, (b) ime matere: Hamadche Zoulicha. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Ali Mohamed El Heit (tudi (a) Kamel Mohamed, (b) Ali Di Roma (c) Ali Il Barbuto). Datum rojstva: (a) 20. 3. 1970, (b) 30. 1. 1971. Kraj rojstva: Rouiba, Alžirija. Naslov: 3 Via Ajraghi Milan, Italija. Drugi podatki: ime matere: Hamadche Zoulicha. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“

El Heit

| (64) | Vnos „Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad (tudi (a) Fethi ben Assen Haddad, (b) Fathy Hassan Al Haddad). Naslov: (a) Via Fulvio Testi 184, Cinisello Balsamo (MI), Italija, (b) Via Porte Giove 1, Mortara (PV), Italija (bivališče). Datum rojstva: (a) 28. 6. 1963, (b) 28. 3. 1963. Kraj rojstva: Tataouene, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L183017 (tunizijski potni list, izdan 14. 2. 1996, prenehal veljati 13. 2. 2001). Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: HDDFTH63H28Z352V, (b) aretiran 16. 12. 2006. Izpuščen iz zapora 22. 3. 2007. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad (tudi (a) Fethi ben Assen Haddad, (b) Fathy Hassan al Haddad). Naslov: (a) 184 Via Fulvio Testi, Cinisello Balsamo (MI), Italija, (b) 1 Via Porte Giove, Mortara (PV), Italija (bivališče). Datum rojstva: (a) 28. 6. 1963, (b) 28. 3. 1963. Kraj rojstva: Tataouene, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L183017 (tunizijski potni list, izdan 14. 2. 1996, prenehal veljati 13. 2. 2001). Drugi podatki: italijanska davčna številka: HDDFTH63H28Z352V. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ |
| --- | --- |

(64)

Vnos „Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad (tudi (a) Fethi ben Assen Haddad, (b) Fathy Hassan Al Haddad). Naslov: (a) Via Fulvio Testi 184, Cinisello Balsamo (MI), Italija, (b) Via Porte Giove 1, Mortara (PV), Italija (bivališče). Datum rojstva: (a) 28. 6. 1963, (b) 28. 3. 1963. Kraj rojstva: Tataouene, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L183017 (tunizijski potni list, izdan 14. 2. 1996, prenehal veljati 13. 2. 2001). Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: HDDFTH63H28Z352V, (b) aretiran 16. 12. 2006. Izpuščen iz zapora 22. 3. 2007. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad (tudi (a) Fethi ben Assen Haddad, (b) Fathy Hassan al Haddad). Naslov: (a) 184 Via Fulvio Testi, Cinisello Balsamo (MI), Italija, (b) 1 Via Porte Giove, Mortara (PV), Italija (bivališče). Datum rojstva: (a) 28. 6. 1963, (b) 28. 3. 1963. Kraj rojstva: Tataouene, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Št. potnega lista: L183017 (tunizijski potni list, izdan 14. 2. 1996, prenehal veljati 13. 2. 2001). Drugi podatki: italijanska davčna številka: HDDFTH63H28Z352V. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“

Al-Haddad

| (65) | Vnos „Farid Aider (tudi (a) Achour Ali, (b) Terfi Farid, (c) Abdallah). Naslov: (a) Via Milanese, 5 — 20099 Sesto San Giovanni (MI), Italija, (b) via Italia 89/A, Paderno Dungano (MI), Italija (bivališče), (c) via Provinciale S. Maria Cubito 790, Marano di Napoli (NA), Italiija (bivališče). Datum rojstva: 12. 10. 1964. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Drugi podatki: davčna številka: DRAFRD64R12Z301. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Farid Aider (tudi (a) Achour Ali, (b) Terfi Farid, (c) Abdallah). Datum rojstva: 12. 10. 1964. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: DRAFRD64R12Z301; (a) nalog za prijetje, ki so ga 16. 11. 2007 izdali italijanski organi; (b) od 14. 12. 2007 ga italijanski organi obravnavajo kot ubežnika pred pravico. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ |
| --- | --- |

(65)

Vnos „Farid Aider (tudi (a) Achour Ali, (b) Terfi Farid, (c) Abdallah). Naslov: (a) Via Milanese, 5 — 20099 Sesto San Giovanni (MI), Italija, (b) via Italia 89/A, Paderno Dungano (MI), Italija (bivališče), (c) via Provinciale S. Maria Cubito 790, Marano di Napoli (NA), Italiija (bivališče). Datum rojstva: 12. 10. 1964. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Drugi podatki: davčna številka: DRAFRD64R12Z301. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Farid Aider (tudi (a) Achour Ali, (b) Terfi Farid, (c) Abdallah). Datum rojstva: 12. 10. 1964. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: DRAFRD64R12Z301; (a) nalog za prijetje, ki so ga 16. 11. 2007 izdali italijanski organi; (b) od 14. 12. 2007 ga italijanski organi obravnavajo kot ubežnika pred pravico. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“

Aider

| (66) | Vnos „Abdelhadi Ben Debka (tudi (a) L'Hadi Bendebka, (b) El Hadj Ben Debka, (c) Abd Al Hadi, (d) Hadi). Naslov: (a) Via Garibaldi 70, San Zenone al Po (PV), Italija, (prejšnji naslov na dan 17. 12. 2001; (b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Italija (prejšnji naslov iz marca 2004). Datum rojstva: 17. 11. 1963. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) septembra 2007 priprt v Italiji, (b) novembra 2008 prebival v Alžiriji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Abdelhadi Ben Debka (tudi (a) L'Hadi Bendebka, (b) El Hadj ben Debka, (c) Abd Al Hadi, (d) Hadi). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: 17. 11. 1963. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: dne 13. 9. 2008 izgnan iz Italije v Alžirijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ |
| --- | --- |

(66)

Vnos „Abdelhadi Ben Debka (tudi (a) L'Hadi Bendebka, (b) El Hadj Ben Debka, (c) Abd Al Hadi, (d) Hadi). Naslov: (a) Via Garibaldi 70, San Zenone al Po (PV), Italija, (prejšnji naslov na dan 17. 12. 2001; (b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Italija (prejšnji naslov iz marca 2004). Datum rojstva: 17. 11. 1963. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) septembra 2007 priprt v Italiji, (b) novembra 2008 prebival v Alžiriji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Abdelhadi Ben Debka (tudi (a) L'Hadi Bendebka, (b) El Hadj ben Debka, (c) Abd Al Hadi, (d) Hadi). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: 17. 11. 1963. Kraj rojstva: Alžir, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: dne 13. 9. 2008 izgnan iz Italije v Alžirijo. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“

Ben Debka

tudi (a)

| (67) | Vnos „Moustafa Abbes (tudi (a) Mostafa Abbes, (b) Mostafa Abbas, (c) Mustafa Abbas (d) Moustapha Abbes). Naslov: Via Padova 82, Milan, Italija (prejšnji naslov iz marca 2004). Datum rojstva: 5. 2. 1962. Kraj rojstva: (a) Osniers, Alžirija, (b) Francija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) dne 30. 1. 2006 je bil izpuščen iz zapora v Italiji, (b) novembra 2008 prebival v Alžiriji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Moustafa Abbes (tudi (a) Mostafa Abbes, (b) Mostafa Abbas, (c) Mustafa Abbas (d) Moustapha Abbes). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: 5. 2. 1962. Kraj rojstva: (a) Osniers, Alžirija, (b) Francija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: brat: Youcef Abbes. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ |
| --- | --- |

(67)

Vnos „Moustafa Abbes (tudi (a) Mostafa Abbes, (b) Mostafa Abbas, (c) Mustafa Abbas (d) Moustapha Abbes). Naslov: Via Padova 82, Milan, Italija (prejšnji naslov iz marca 2004). Datum rojstva: 5. 2. 1962. Kraj rojstva: (a) Osniers, Alžirija, (b) Francija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) dne 30. 1. 2006 je bil izpuščen iz zapora v Italiji, (b) novembra 2008 prebival v Alžiriji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Moustafa Abbes (tudi (a) Mostafa Abbes, (b) Mostafa Abbas, (c) Mustafa Abbas (d) Moustapha Abbes). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: 5. 2. 1962. Kraj rojstva: (a) Osniers, Alžirija, (b) Francija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: brat: Youcef Abbes. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“

Abbes

| (68) | Vnos „Othman Deramchi (tudi Abou Youssef). Naslov: (a) Via Milanese 5, 20099 Sesto San Giovanni (MI), Italija (prejšnji naslov iz marca 2004); (b) Piazza Trieste 11, Mortara, Italija (prejšnji naslov iz oktobra 2002). Datum rojstva: 7. 6. 1954. Kraj rojstva: Tighennif, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Italijanska davčna številka: DRMTMN54H07Z301T. Drugi podatki: novembra 2008 je prebival v Alžiriji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Othman Deramchi (tudi Abou Youssef). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: 7. 6. 1954. Kraj rojstva: Tighennif, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: DRMTMN54H07Z301T; (b) dne 22. 8. 2008 izgnan iz Italije v Alžirijo, (c) tast: Djamel Lounici. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ |
| --- | --- |

(68)

Vnos „Othman Deramchi (tudi Abou Youssef). Naslov: (a) Via Milanese 5, 20099 Sesto San Giovanni (MI), Italija (prejšnji naslov iz marca 2004); (b) Piazza Trieste 11, Mortara, Italija (prejšnji naslov iz oktobra 2002). Datum rojstva: 7. 6. 1954. Kraj rojstva: Tighennif, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Italijanska davčna številka: DRMTMN54H07Z301T. Drugi podatki: novembra 2008 je prebival v Alžiriji. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Othman Deramchi (tudi Abou Youssef). Naslov: Alžirija. Datum rojstva: 7. 6. 1954. Kraj rojstva: Tighennif, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) italijanska davčna številka: DRMTMN54H07Z301T; (b) dne 22. 8. 2008 izgnan iz Italije v Alžirijo, (c) tast: Djamel Lounici. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“

Deramchi

| (69) | Vnos „Yacine Ahmed Nacer (tudi (a) Yacine Di Annaba, (b) Il Lungo, (c) Naslano). Datum rojstva: 2. 12. 1967. Kraj rojstva: Annaba, Alžirija. Naslov: (a) rue Mohamed Khemisti 6, Annaba, Alžirija, (b) vicolo Duchessa 16, Neapelj, Italija (c) via Genova 121, Neapelj, Italija (bivališče) (d) via San Bartolomeo, 12 Carvano (VA), Italija. Drugi podatki: (a) maja 2009 prebival v Alžiriiji, (b) ime očeta: Ahmed Nacer Abderrahmane, ime matere: Hafsi Mabrouka. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Yacine Ahmed Nacer (tudi (a) Yacine Di Annaba, (b) Il Lungo, (c) Naslano). Naslov: 6 rue Mohamed Khemisti, Annaba, Alžirija. Datum rojstva: 2. 12. 1967. Kraj rojstva: Annaba, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) leta 2009 naj bi domnevno prebival v Alžiriji; (b) ime očeta: Ahmed Nacer Abderrahmane, ime matere: Hafsi Mabtouka. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ |
| --- | --- |

(69)

Vnos „Yacine Ahmed Nacer (tudi (a) Yacine Di Annaba, (b) Il Lungo, (c) Naslano). Datum rojstva: 2. 12. 1967. Kraj rojstva: Annaba, Alžirija. Naslov: (a) rue Mohamed Khemisti 6, Annaba, Alžirija, (b) vicolo Duchessa 16, Neapelj, Italija (c) via Genova 121, Neapelj, Italija (bivališče) (d) via San Bartolomeo, 12 Carvano (VA), Italija. Drugi podatki: (a) maja 2009 prebival v Alžiriiji, (b) ime očeta: Ahmed Nacer Abderrahmane, ime matere: Hafsi Mabrouka. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Yacine Ahmed Nacer (tudi (a) Yacine Di Annaba, (b) Il Lungo, (c) Naslano). Naslov: 6 rue Mohamed Khemisti, Annaba, Alžirija. Datum rojstva: 2. 12. 1967. Kraj rojstva: Annaba, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) leta 2009 naj bi domnevno prebival v Alžiriji; (b) ime očeta: Ahmed Nacer Abderrahmane, ime matere: Hafsi Mabtouka. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“

Nacer

| (70) | Vnos „Youcef Abbes (tudi Giuseppe). Naslov: (a) Via Padova 82, Milan, Italija, (b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Italija. Datum rojstva: 5. 1. 1965. Kraj rojstva: Bab el Oued, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: domnevno umrl leta 2000“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Youcef Abbes (tudi Giuseppe). Datum rojstva: 5. 1. 1965. Kraj rojstva: Bab el Oued, Alžir, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) od 5. 7. 2008 ga italijanski organi obravnavajo kot ubežnika pred pravico, (b) domnevno umrl leta 2000, (c) ime očeta: Mokhtar; (d) ime matere: Abbou Aicha; (e) brat: Moustafa Abbes. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“ |
| --- | --- |

(70)

Vnos „Youcef Abbes (tudi Giuseppe). Naslov: (a) Via Padova 82, Milan, Italija, (b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Italija. Datum rojstva: 5. 1. 1965. Kraj rojstva: Bab el Oued, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: domnevno umrl leta 2000“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Youcef Abbes (tudi Giuseppe). Datum rojstva: 5. 1. 1965. Kraj rojstva: Bab el Oued, Alžir, Alžirija. Državljanstvo: alžirsko. Drugi podatki: (a) od 5. 7. 2008 ga italijanski organi obravnavajo kot ubežnika pred pravico, (b) domnevno umrl leta 2000, (c) ime očeta: Mokhtar; (d) ime matere: Abbou Aicha; (e) brat: Moustafa Abbes. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17. 3. 2004.“

Abbes

| (71) | Vnos „Sajid Mohammed Badat (tudi (a) Abu Issa, (b) Saajid Badat, (c) Sajid Badat, (d) Muhammed Badat, (e) Sajid Muhammad Badat, (f) Saajid Mohammad Badet, (g) Muhammed Badet, (h) Sajid Muhammad Badet, (i) Sajid Mahomed Badat). Datum rojstva: (a) 28. 3. 1979, (b) 8. 3. 1976. Kraj rojstva: Gloucester, Združeno kraljestvo. Št. potnega lista: (a) 703114075 (potni list Združenega kraljestva), (b) 026725401 (potni list Združenega kraljestva). Drugi podatki: trenutno v priporu v Združenem kraljestvu. Prejšnji naslov: Gloucester, Združeno kraljestvo.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Sajid Mohammed Badat (tudi (a) Abu Issa, (b) Saajid Badat, (c) Sajid Badat, (d) Muhammed Badat, (e) Sajid Muhammad Badat, (f) Saajid Mohammad Badet, (g) Muhammed Badet, (h) Sajid Muhammad Badet, (i) Sajid Mahomed Badat). Datum rojstva: 28. 3. 1979. Kraj rojstva: Gloucester, Združeno kraljestvo. Državljanstvo: britansko. Št. potnega lista: (a) 703114075 (potni list Združenega kraljestva), (b) 026725401 (potni list Združenega kraljestva, prenehal veljati 22. 4. 2007), (c) 0103211414 (potni list Združenega kraljestva). Drugi podatki: Novembra 2010 izpuščen iz zapora v Združenem kraljestvu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 15. 12. 2005.“ |
| --- | --- |

(71)

Vnos „Sajid Mohammed Badat (tudi (a) Abu Issa, (b) Saajid Badat, (c) Sajid Badat, (d) Muhammed Badat, (e) Sajid Muhammad Badat, (f) Saajid Mohammad Badet, (g) Muhammed Badet, (h) Sajid Muhammad Badet, (i) Sajid Mahomed Badat). Datum rojstva: (a) 28. 3. 1979, (b) 8. 3. 1976. Kraj rojstva: Gloucester, Združeno kraljestvo. Št. potnega lista: (a) 703114075 (potni list Združenega kraljestva), (b) 026725401 (potni list Združenega kraljestva). Drugi podatki: trenutno v priporu v Združenem kraljestvu. Prejšnji naslov: Gloucester, Združeno kraljestvo.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Sajid Mohammed Badat (tudi (a) Abu Issa, (b) Saajid Badat, (c) Sajid Badat, (d) Muhammed Badat, (e) Sajid Muhammad Badat, (f) Saajid Mohammad Badet, (g) Muhammed Badet, (h) Sajid Muhammad Badet, (i) Sajid Mahomed Badat). Datum rojstva: 28. 3. 1979. Kraj rojstva: Gloucester, Združeno kraljestvo. Državljanstvo: britansko. Št. potnega lista: (a) 703114075 (potni list Združenega kraljestva), (b) 026725401 (potni list Združenega kraljestva, prenehal veljati 22. 4. 2007), (c) 0103211414 (potni list Združenega kraljestva). Drugi podatki: Novembra 2010 izpuščen iz zapora v Združenem kraljestvu. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 15. 12. 2005.“

Badat

---

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/86

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 578/2011

z dne 16. junija 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. junija 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 31,8 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 42,9 |
| 0707 00 05 | TR | 97,3 |
| ZZ | 97,3 |
| 0709 90 70 | TR | 115,7 |
| ZZ | 115,7 |
| 0805 50 10 | AR | 78,8 |
| BR | 40,6 |
| CL | 79,9 |
| TR | 76,6 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 70,9 |
| 0808 10 80 | AR | 108,0 |
| BR | 77,2 |
| CL | 89,5 |
| CN | 84,6 |
| NZ | 106,4 |
| US | 178,7 |
| UY | 55,4 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 98,8 |
| 0809 10 00 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |
| 0809 20 95 | TR | 383,4 |
| XS | 175,4 |
| ZZ | 279,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

31,8

TR

54,0

ZZ

42,9

0707 00 05

TR

97,3

ZZ

97,3

0709 90 70

TR

115,7

ZZ

115,7

0805 50 10

AR

78,8

BR

40,6

CL

79,9

TR

76,6

ZA

78,8

ZZ

70,9

0808 10 80

AR

108,0

BR

77,2

CL

89,5

CN

84,6

NZ

106,4

US

178,7

UY

55,4

ZA

90,6

ZZ

98,8

0809 10 00

TR

158,2

ZZ

158,2

0809 20 95

TR

383,4

XS

175,4

ZZ

279,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/88 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/88

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 30. maja 2011

o finančni pomoči Unije Portugalski

(2011/344/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (1) in zlasti njenega člena 3(2),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi nedavnega stopnjevanja pritiskov na finančnih trgih se je povečala zaskrbljenost glede vzdržnosti javnih financ Portugalske. Vsekakor je trenutna kriza močno prizadela tudi javne finance, kar je privedlo do močnega povečanja razpona donosa obveznic. Potem ko so bonitetne agencije večkrat zapored podcenile portugalske obveznice, se država ni mogla več sama refinancirati po stopnjah, ki so skladne z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo. Hkrati je postajal bančni sektor, ki je močno odvisen od zunanjega financiranja, zlasti v euroobmočju, čedalje bolj odrezan od tržnega financiranja. |
| --- | --- |

(1)

Zaradi nedavnega stopnjevanja pritiskov na finančnih trgih se je povečala zaskrbljenost glede vzdržnosti javnih financ Portugalske. Vsekakor je trenutna kriza močno prizadela tudi javne finance, kar je privedlo do močnega povečanja razpona donosa obveznic. Potem ko so bonitetne agencije večkrat zapored podcenile portugalske obveznice, se država ni mogla več sama refinancirati po stopnjah, ki so skladne z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo. Hkrati je postajal bančni sektor, ki je močno odvisen od zunanjega financiranja, zlasti v euroobmočju, čedalje bolj odrezan od tržnega financiranja.

| (2) | Zaradi teh hudih gospodarskih in finančnih motenj, ki so jih povzročile izjemne okoliščine, na katere vlada ni imela vpliva, je Portugalska 7. aprila 2011 uradno zaprosila za finančno pomoč Evropske unije, držav članic, katerih valuta je euro, in Mednarodnega denarnega sklada (v nadaljnjem besedilu: MDS), da bi podprla program politike za povrnitev zaupanja in vrnitev gospodarstva na pot trajnostne rasti ter zaščitila finančno stabilnost na Portugalskem, v euroobmočju in v Uniji. Dne 3. maja 2011 je bil dosežen sporazum med vlado in skupno misijo Komisije/MDS/ECB v zvezi s celovitim triletnim programom politike za obdobje do sredine leta 2014, ki se določi v memorandumu o ekonomskih in finančnih politikah in memorandumu o soglasju o posebnih pogojih ekonomske politike. Ta program politike sta podprli dve največji opozicijski stranki. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi teh hudih gospodarskih in finančnih motenj, ki so jih povzročile izjemne okoliščine, na katere vlada ni imela vpliva, je Portugalska 7. aprila 2011 uradno zaprosila za finančno pomoč Evropske unije, držav članic, katerih valuta je euro, in Mednarodnega denarnega sklada (v nadaljnjem besedilu: MDS), da bi podprla program politike za povrnitev zaupanja in vrnitev gospodarstva na pot trajnostne rasti ter zaščitila finančno stabilnost na Portugalskem, v euroobmočju in v Uniji. Dne 3. maja 2011 je bil dosežen sporazum med vlado in skupno misijo Komisije/MDS/ECB v zvezi s celovitim triletnim programom politike za obdobje do sredine leta 2014, ki se določi v memorandumu o ekonomskih in finančnih politikah in memorandumu o soglasju o posebnih pogojih ekonomske politike. Ta program politike sta podprli dve največji opozicijski stranki.

| (3) | Ta osnutek programa za ekonomsko in finančno prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program), ki ga je Portugalska predložila Komisiji in Svetu, je namenjen povrnitvi zaupanja v državni in bančni sektor ter podpiranju rasti in zaposlenosti. Predvideva celovito ukrepanje na treh področjih. Prvič, temeljite strukturne reforme v začetnem obdobju za povečanje potencialne rasti, ustvarjanje delovnih mest in izboljšanje konkurenčnosti (vključno z znižanjem s fiskalno politiko). Program zlasti vsebuje reforme delovnega trga, pravosodnega sistema, mrežnih gospodarskih panog ter stanovanjskega sektorja in sektorja storitev, da bi se povečal potencial rasti gospodarstva, izboljšanje konkurenčnosti in olajšanje prilagoditve gospodarstva. Drugič, verodostojna in uravnotežena strategija fiskalne konsolidacije, podprta s strukturnimi fiskalnimi ukrepi in boljšim fiskalnim nadzorom nad javno-zasebnimi partnerstvi in podjetji v državni lasti, katere cilj je močno srednjeročno zmanjšati razmerje med bruto javnim dolgom in BDP. Oblasti so zavezane, da bodo do leta 2013 zmanjšale primanjkljaj na 3 % BDP. Tretjič, strategija finančnega sektorja na podlagi dokapitalizacije in zmanjšanja finančnih vzvodov s prizadevanji za varovanje finančnega sektorja pred neurejenim zmanjševanjem finančnih vzvodov, in sicer s tržnimi mehanizmi, podprtimi s podpornimi zmogljivostmi. |
| --- | --- |

(3)

Ta osnutek programa za ekonomsko in finančno prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program), ki ga je Portugalska predložila Komisiji in Svetu, je namenjen povrnitvi zaupanja v državni in bančni sektor ter podpiranju rasti in zaposlenosti. Predvideva celovito ukrepanje na treh področjih. Prvič, temeljite strukturne reforme v začetnem obdobju za povečanje potencialne rasti, ustvarjanje delovnih mest in izboljšanje konkurenčnosti (vključno z znižanjem s fiskalno politiko). Program zlasti vsebuje reforme delovnega trga, pravosodnega sistema, mrežnih gospodarskih panog ter stanovanjskega sektorja in sektorja storitev, da bi se povečal potencial rasti gospodarstva, izboljšanje konkurenčnosti in olajšanje prilagoditve gospodarstva. Drugič, verodostojna in uravnotežena strategija fiskalne konsolidacije, podprta s strukturnimi fiskalnimi ukrepi in boljšim fiskalnim nadzorom nad javno-zasebnimi partnerstvi in podjetji v državni lasti, katere cilj je močno srednjeročno zmanjšati razmerje med bruto javnim dolgom in BDP. Oblasti so zavezane, da bodo do leta 2013 zmanjšale primanjkljaj na 3 % BDP. Tretjič, strategija finančnega sektorja na podlagi dokapitalizacije in zmanjšanja finančnih vzvodov s prizadevanji za varovanje finančnega sektorja pred neurejenim zmanjševanjem finančnih vzvodov, in sicer s tržnimi mehanizmi, podprtimi s podpornimi zmogljivostmi.

| (4) | V skladu s trenutnimi napovedmi Komisije za nominalno rast BDP (–1,2 % leta 2011, –0,5 % leta 2012, 2,5 % leta 2013 in 3,9 % leta 2014) so fiskalni cilji skladni z razvojem deleža dolga glede na BDP na ravni 101,7 % leta 2011, 107,4 % leta 2012, 108,6 % leta 2013 in 107,6 % leta 2014. Delež dolga glede na BDP bi se nato stabiliziral leta 2013 in potem zmanjševal, kar bo pomenilo nadaljnji napredek pri zmanjšanju primanjkljaja. Na dinamiko dolga vpliva več izrednih operacij, ki naj bi po predvidevanjih povečale delež dolga glede na BDP za 1,75 odstotne točke BDP leta 2011 in za 0,75 odstotne točke letno med letoma 2012 in 2014. Te vključujejo znatne pridobitve finančnih sredstev, predvsem za morebitne dokapitalizacije bank in financiranje podjetij v državni lasti, ki med letom 2011 in letom 2014 znašajo 0,5 % BDP letno. Po drugi strani bodo privatizacijski postopki, ki bodo do leta 2013 skupaj znašali okoli 3 % BDP, podpirali prizadevanja za zmanjšanje dolga. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s trenutnimi napovedmi Komisije za nominalno rast BDP (–1,2 % leta 2011, –0,5 % leta 2012, 2,5 % leta 2013 in 3,9 % leta 2014) so fiskalni cilji skladni z razvojem deleža dolga glede na BDP na ravni 101,7 % leta 2011, 107,4 % leta 2012, 108,6 % leta 2013 in 107,6 % leta 2014. Delež dolga glede na BDP bi se nato stabiliziral leta 2013 in potem zmanjševal, kar bo pomenilo nadaljnji napredek pri zmanjšanju primanjkljaja. Na dinamiko dolga vpliva več izrednih operacij, ki naj bi po predvidevanjih povečale delež dolga glede na BDP za 1,75 odstotne točke BDP leta 2011 in za 0,75 odstotne točke letno med letoma 2012 in 2014. Te vključujejo znatne pridobitve finančnih sredstev, predvsem za morebitne dokapitalizacije bank in financiranje podjetij v državni lasti, ki med letom 2011 in letom 2014 znašajo 0,5 % BDP letno. Po drugi strani bodo privatizacijski postopki, ki bodo do leta 2013 skupaj znašali okoli 3 % BDP, podpirali prizadevanja za zmanjšanje dolga.

| (5) | Komisija skupaj z Evropsko centralno banko (v nadaljnjem besedilu: ECB) in MDS ocenjuje, da Portugalska potrebuje financiranje v skupnem znesku 78 milijard (78 000 milijonov) EUR v obdobju od junija 2011 do sredine leta 2014. Ne glede na znatno fiskalno prilagoditev bo v obdobju programa lahko potrebnih do 63 milijard EUR za zapolnitev finančne vrzeli države. Pri tem se predpostavlja, da do prve polovice leta 2013 ne bo dostopa do srednjeročnega in dolgoročnega trga dolga. Predvideva se, da bo Portugalska lahko podaljšala obstoječi kratkoročni dolg, medtem ko program predvideva tudi finančne rezerve za primer nepričakovanih odstopanj od načrta Komisije za osnovno financiranje. Portugalsko se spodbuja da ohrani in prilagodi svoje operacije finančnega trga v smeri razvijanja dostopa na trg in zaupanja. Strategija za finančni sektor, ki je vsebovana v programu in namenjena ponovni trajnostni pridobitvi zaupanja v portugalski bančni sistem, zahteva od bančnih skupin, da povečajo delež osnovnega kapitala prvega reda na 9 % do konca leta 2011 in na 10 % do konca leta 2012 ter da ta delež nato ohranijo na tej stopnji. Program vsebuje shemo za podporo bankam v višini do 12 milijard EUR, za zagotavljanje potrebnega kapitala v primeru, da ni mogoče najti tržnih rešitev. Dejanske potrebe po financiranju pa bodo lahko bistveno manjše, še zlasti če se tržni pogoji znatno izboljšajo in če v obdobju programa ne bo večjih nepričakovanih bančnih izgub. |
| --- | --- |

(5)

Komisija skupaj z Evropsko centralno banko (v nadaljnjem besedilu: ECB) in MDS ocenjuje, da Portugalska potrebuje financiranje v skupnem znesku 78 milijard (78 000 milijonov) EUR v obdobju od junija 2011 do sredine leta 2014. Ne glede na znatno fiskalno prilagoditev bo v obdobju programa lahko potrebnih do 63 milijard EUR za zapolnitev finančne vrzeli države. Pri tem se predpostavlja, da do prve polovice leta 2013 ne bo dostopa do srednjeročnega in dolgoročnega trga dolga. Predvideva se, da bo Portugalska lahko podaljšala obstoječi kratkoročni dolg, medtem ko program predvideva tudi finančne rezerve za primer nepričakovanih odstopanj od načrta Komisije za osnovno financiranje. Portugalsko se spodbuja da ohrani in prilagodi svoje operacije finančnega trga v smeri razvijanja dostopa na trg in zaupanja. Strategija za finančni sektor, ki je vsebovana v programu in namenjena ponovni trajnostni pridobitvi zaupanja v portugalski bančni sistem, zahteva od bančnih skupin, da povečajo delež osnovnega kapitala prvega reda na 9 % do konca leta 2011 in na 10 % do konca leta 2012 ter da ta delež nato ohranijo na tej stopnji. Program vsebuje shemo za podporo bankam v višini do 12 milijard EUR, za zagotavljanje potrebnega kapitala v primeru, da ni mogoče najti tržnih rešitev. Dejanske potrebe po financiranju pa bodo lahko bistveno manjše, še zlasti če se tržni pogoji znatno izboljšajo in če v obdobju programa ne bo večjih nepričakovanih bančnih izgub.

| (6) | Program bi se financiral s prispevki iz zunanjih virov. Pomoč Unije Portugalski bi znašala do 52 milijard EUR iz Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (v nadaljnjem besedilu: EFSM), vzpostavljenega na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 in iz prispevkov iz Evropskega instrumenta za finančno stabilnost. Poleg tega je Portugalska zaprosila za posojilo MDS na podlagi instrumenta za povečanje sredstev v višini 23,742 milijard posebnih pravic črpanja (kar je enako 26 milijardam EUR po menjalnem tečaju z dne 5. maja 2011). Podporo iz EFSM je treba zagotoviti na podlagi pogojev, podobnim tistim, ki veljajo pri MDS. Finančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. |
| --- | --- |

(6)

Program bi se financiral s prispevki iz zunanjih virov. Pomoč Unije Portugalski bi znašala do 52 milijard EUR iz Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (v nadaljnjem besedilu: EFSM), vzpostavljenega na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 in iz prispevkov iz Evropskega instrumenta za finančno stabilnost. Poleg tega je Portugalska zaprosila za posojilo MDS na podlagi instrumenta za povečanje sredstev v višini 23,742 milijard posebnih pravic črpanja (kar je enako 26 milijardam EUR po menjalnem tečaju z dne 5. maja 2011). Podporo iz EFSM je treba zagotoviti na podlagi pogojev, podobnim tistim, ki veljajo pri MDS. Finančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija.

| (7) | Svet bi moral redno pregledovati ekonomske politike, ki jih izvaja Portugalska. |
| --- | --- |

(7)

Svet bi moral redno pregledovati ekonomske politike, ki jih izvaja Portugalska.

| (8) | Posebni pogoji ekonomskih politik, dogovorjeni s Portugalsko, bi morali biti opredeljeni v memorandumu o soglasju o posebnih pogojih ekonomske politike (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Podrobni finančni pogoji pa bi morali biti opredeljeni v sporazumu o posojilu. |
| --- | --- |

(8)

Posebni pogoji ekonomskih politik, dogovorjeni s Portugalsko, bi morali biti opredeljeni v memorandumu o soglasju o posebnih pogojih ekonomske politike (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Podrobni finančni pogoji pa bi morali biti opredeljeni v sporazumu o posojilu.

| (9) | Komisija bi morala v povezavi z ECB v rednih presledkih preverjati, ali so izpolnjeni pogoji ekonomske politike, povezani s pomočjo, in sicer prek misij in rednega poročanja s strani portugalskih organov. |
| --- | --- |

(9)

Komisija bi morala v povezavi z ECB v rednih presledkih preverjati, ali so izpolnjeni pogoji ekonomske politike, povezani s pomočjo, in sicer prek misij in rednega poročanja s strani portugalskih organov.

| (10) | Med celotnim izvajanjem programa bi morala Komisija zagotavljati dodatne nasvete glede politik ter tehnično podporo na posebnih področjih. |
| --- | --- |

(10)

Med celotnim izvajanjem programa bi morala Komisija zagotavljati dodatne nasvete glede politik ter tehnično podporo na posebnih področjih.

| (11) | Operacije, ki so predmet financiranja iz finančne pomoči Unije, morajo biti skladne s politikami Unije in spoštovati njeno zakonodajo. Posegi v podporo finančnih institucij morajo biti izvedeni v skladu s pravili Unije o konkurenci. |
| --- | --- |

(11)

Operacije, ki so predmet financiranja iz finančne pomoči Unije, morajo biti skladne s politikami Unije in spoštovati njeno zakonodajo. Posegi v podporo finančnih institucij morajo biti izvedeni v skladu s pravili Unije o konkurenci.

| (12) | Pomoč bi bilo treba zagotavljati z namenom podpiranja uspešne izvedbe programa – |
| --- | --- |

(12)

Pomoč bi bilo treba zagotavljati z namenom podpiranja uspešne izvedbe programa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija da Portugalski na voljo posojilo v vrednosti največ 26 milijard EUR z največjo povprečno zapadlostjo 7,5 let.

2.   Finančna pomoč se da na voljo za obdobje treh let, ki začne teči prvi dan po začetku veljavnosti tega sklepa.

3.   Komisija da Portugalski na voljo finančno pomoč Unije v največ štirinajstih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V teh primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 doseže ob izplačilu vseh obrokov.

4.   Prvi obrok se sprosti v skladu z začetkom veljavnosti sporazuma o posojilu in memoranduma o soglasju. Kakršne koli naknadne sprostitve posojil so odvisne od ugodne ocene Komisije v posvetovanju z ECB, glede upoštevanja pogojev splošne ekonomske politike s strani Portugalske, kakor so opredeljeni v tem sklepu in v memorandumu o soglasju.

5.   Portugalska plača stroške financiranja Unije za vsako tranšo, povišane za maržo 215 baznih točk, zaradi česar so pogoji podobni pogojem pomoči MDS.

6.   Poleg tega se Portugalski naložijo stroški iz člena 7 Uredbe (EU) št. 407/2010.

7.   Preudarna uporaba zamenjav obrestnih mer s partnerji z najvišjo bonitetno oceno najvišje kreditne kvalitete in predčasna izposoja sta dovoljena, če je to potrebno za financiranje posojila.

8.   O obsegu in sprostitvi nadaljnjih obrokov odloči Komisija. O obsegu tranš odloči Komisija.

Člen 2

1.   Komisija pomoč upravlja v skladu s prizadevanji Portugalske.

2.   Komisija se v posvetovanju z ECB s portugalskimi organi dogovori o posebnih pogojih ekonomskih politik, ki so povezani s finančno pomočjo, določeno v členu 3. Ti pogoji se določijo v memorandumu o soglasju, ki ga podpišejo Komisija in portugalski organi v skladu s prizadevanji iz odstavka 1. Podrobni finančni pogoji se določijo v sporazumu o posojilu, ki se sklene s Komisijo.

3.   Komisija v povezavi z ECB v rednih presledkih preverja (najmanj četrtletno), ali so izpolnjeni pogoji ekonomske politike, povezani s pomočjo, in pred izplačilom vsakega obroka poroča Ekonomsko-finančnemu odboru. V ta namen portugalski organi v celoti sodelujejo s Komisijo in ECB in jima dajo na voljo vse potrebne informacije. Komisija obvešča Ekonomsko-finančni odbor o morebitnem refinanciranju posojil ali spremembah finančnih pogojev.

4.   Portugalska sprejme in izvaja nadaljnje ukrepe konsolidacije, da se zagotovi makrofinančna stabilnost, če bodo ti ukrepi potrebni med programom pomoči. Portugalski organi se glede sprejetja kakršnih koli takih dodatnih ukrepov vnaprej posvetujejo s Komisijo in ECB.

Člen 3

1.   Osnutek programa za ekonomsko in finančno prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program), ki so ga pripravili portugalski organi, se sprejme.

2.   Po prvem obroku se vsak obrok izplača na podlagi zadovoljivega izvajanja programa in podrobneje posebnih pogojev ekonomske politike, določenih v memorandumu o soglasju. Ti med drugim vključujejo ukrepe iz odstavkov 4 do 8 tega člena.

3.   V skladu z zahtevami postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem javnofinančni primanjkljaj ne sme presegati 10 068 milijona EUR (kar na podlagi trenutnih napovedi ustreza 5,9 % BDP) v letu 2011, 7 645 milijona EUR (4,5 % BDP) v letu 2012 in 5 224 milijona EUR (3,0 % BDP) v letu 2013. Pri izračunu tega primanjkljaja se ne upoštevajo morebitni proračunski stroški ukrepov v pomoč bankam v okviru strategije vlade za finančni sektor. Konsolidacija se doseže s sprejetjem visokokakovostnih trajnih ukrepov ter zmanjšanjem učinka na ranljive skupine.

4.   Portugalska sprejme ukrepe, ki so določeni v odstavkih 5 do 8 do konca navedenega leta, pri čemer so natančni roki za leta 2011–2014 določeni v memorandumu o soglasju. Portugalska je pripravljena sprejeti nadaljnje konsolidacijske ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja na raven pod 3 % BDP do leta 2013 v primeru odstopanj od začrtanih ciljev.

5.   Portugalska v skladu s specifikacijami v memorandumu o soglasju do konca leta 2011 sprejme naslednje ukrepe:

| (a) | Portugalska v celoti izvede ukrepe fiskalne konsolidacije, predvidene v proračunu za leto 2011 in v skupni vrednosti približno 9 milijard EUR, ter dodatne ukrepe, uvedene pred majem 2011 in vredne več kot 400 milijonov EUR. Ti ukrepi so namenjeni zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja v roku iz odstavka 3. Ukrepi na ravni prihodkov, ki so predvideni v proračunu za leto 2011 in vredni 3,4 milijarde EUR, se dopolnijo s povečanjem socialnih prispevkov prek strožjih inšpekcij ter obveznih prispevkov za pripravnike. Poleg ukrepov na ravni odhodkov, predvidenih v proračunu za leto 2011, se izvedejo še dodatni ukrepi, vključno z varčevanjem v sektorju zdravstva, nižjimi subvencijami za podjetja v državni lasti in zmanjšanji socialnih transferjev. |
| --- | --- |

(a)

Portugalska v celoti izvede ukrepe fiskalne konsolidacije, predvidene v proračunu za leto 2011 in v skupni vrednosti približno 9 milijard EUR, ter dodatne ukrepe, uvedene pred majem 2011 in vredne več kot 400 milijonov EUR. Ti ukrepi so namenjeni zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja v roku iz odstavka 3. Ukrepi na ravni prihodkov, ki so predvideni v proračunu za leto 2011 in vredni 3,4 milijarde EUR, se dopolnijo s povečanjem socialnih prispevkov prek strožjih inšpekcij ter obveznih prispevkov za pripravnike. Poleg ukrepov na ravni odhodkov, predvidenih v proračunu za leto 2011, se izvedejo še dodatni ukrepi, vključno z varčevanjem v sektorju zdravstva, nižjimi subvencijami za podjetja v državni lasti in zmanjšanji socialnih transferjev.

| (b) | Portugalska sprejme ukrepe, ki bodo utrdili verodostojno proračunsko strategijo in okrepili proračunski okvir. Portugalska v celoti izvede ukrepe, predvidene v novem zakonu o proračunskem okviru, vključno z določitvijo srednjeročnega proračunskega okvira, pripravi temeljito analizo fiskalne strategije ter ustanovi neodvisen fiskalni svet. Lokalni in regionalni okvir financiranja sta v skladu z novim zakonom o proračunskem okviru. Portugalska poveča svoja prizadevanja na področju poročanja o javnih financah ter njihovega spremljanja, še zlasti kar zadeva zaostala plačila. Portugalska začne izvajati sistematične in redne analize fiskalnih tveganj kot del proračunskega procesa, vključno s tveganji, ki izvirajo iz javno-zasebnih partnerstev in podjetij v državni lasti. |
| --- | --- |

(b)

Portugalska sprejme ukrepe, ki bodo utrdili verodostojno proračunsko strategijo in okrepili proračunski okvir. Portugalska v celoti izvede ukrepe, predvidene v novem zakonu o proračunskem okviru, vključno z določitvijo srednjeročnega proračunskega okvira, pripravi temeljito analizo fiskalne strategije ter ustanovi neodvisen fiskalni svet. Lokalni in regionalni okvir financiranja sta v skladu z novim zakonom o proračunskem okviru. Portugalska poveča svoja prizadevanja na področju poročanja o javnih financah ter njihovega spremljanja, še zlasti kar zadeva zaostala plačila. Portugalska začne izvajati sistematične in redne analize fiskalnih tveganj kot del proračunskega procesa, vključno s tveganji, ki izvirajo iz javno-zasebnih partnerstev in podjetij v državni lasti.

| (c) | Portugalska sprejme prvi sveženj ukrepov, usmerjenih v okrepitev delovanja trga dela, z omejitvijo odpravnin in sprejetjem gibljivejšega delovnega časa. |
| --- | --- |

(c)

Portugalska sprejme prvi sveženj ukrepov, usmerjenih v okrepitev delovanja trga dela, z omejitvijo odpravnin in sprejetjem gibljivejšega delovnega časa.

| (d) | V sektorju energije Portugalska sprejme ukrepe za olajšanje dostopa na trg, spodbuja ustanovitev iberskega trga zemeljskega plina in pregleda sisteme nadomestil in podpore za proizvodnjo električne energije. Za druge mrežne gospodarske panoge, zlasti promet, telekomunikacije in poštne storitve, Portugalska sprejme dodatne ukrepe za spodbujanje konkurence in prožnosti. |
| --- | --- |

(d)

V sektorju energije Portugalska sprejme ukrepe za olajšanje dostopa na trg, spodbuja ustanovitev iberskega trga zemeljskega plina in pregleda sisteme nadomestil in podpore za proizvodnjo električne energije. Za druge mrežne gospodarske panoge, zlasti promet, telekomunikacije in poštne storitve, Portugalska sprejme dodatne ukrepe za spodbujanje konkurence in prožnosti.

| (e) | Portugalska nujno sprejme ukrepe za spodbujanje konkurence in izboljšanje sposobnosti prilagajanja gospodarstva. To vključuje odpravo posebnih pravic države v podjetjih, revizijo prava konkurence, da to postane učinkovitejše, blažje zahteve za ustanavljanje in čezmejno izvajanje v storitvenih sektorjih. |
| --- | --- |

(e)

Portugalska nujno sprejme ukrepe za spodbujanje konkurence in izboljšanje sposobnosti prilagajanja gospodarstva. To vključuje odpravo posebnih pravic države v podjetjih, revizijo prava konkurence, da to postane učinkovitejše, blažje zahteve za ustanavljanje in čezmejno izvajanje v storitvenih sektorjih.

| (f) | Portugalska izboljša prakso in pravila javnega naročanja, s čimer bo pripomogla k bolj konkurenčnemu poslovnemu okolju in učinkovitejši javni porabi. |
| --- | --- |

(f)

Portugalska izboljša prakso in pravila javnega naročanja, s čimer bo pripomogla k bolj konkurenčnemu poslovnemu okolju in učinkovitejši javni porabi.

6.   Portugalska v skladu s specifikacijami v memorandumu o soglasju v letu 2012 sprejme naslednje ukrepe:

| (a) | Proračun za leto 2012 vsebuje proračunsko nevtralno ponovno kalibracijo davčnega sistema z namenom znižanja stroškov dela in izboljšanja konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(a)

Proračun za leto 2012 vsebuje proračunsko nevtralno ponovno kalibracijo davčnega sistema z namenom znižanja stroškov dela in izboljšanja konkurenčnosti.

| (b) | Proračun za leto 2012 vključuje ukrepe fiskalne konsolidacije v skupnem znesku najmanj 5,1 milijarde EUR, namenjene zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja v roku iz člena 3(3). |
| --- | --- |

(b)

Proračun za leto 2012 vključuje ukrepe fiskalne konsolidacije v skupnem znesku najmanj 5,1 milijarde EUR, namenjene zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja v roku iz člena 3(3).

| (c) | S proračunom se zagotovi zmanjšanje odhodkov v letu 2012 za najmanj 3,5 milijarde EUR, kar vključuje: celovito reorganizacijo centralne uprave z odpravo podvajanja in druge neučinkovitosti; krčenjem na področju izobraževanja in zdravstva, nižjimi transferji regionalnim in lokalnim organom, zmanjšanjem zaposlovanja v javnem sektorju; prilagoditvami v pokojninah; in zmanjšanji v naložbah v osnovna sredstva ter drugih odhodkih, kot je določeno v programu. |
| --- | --- |

(c)

S proračunom se zagotovi zmanjšanje odhodkov v letu 2012 za najmanj 3,5 milijarde EUR, kar vključuje: celovito reorganizacijo centralne uprave z odpravo podvajanja in druge neučinkovitosti; krčenjem na področju izobraževanja in zdravstva, nižjimi transferji regionalnim in lokalnim organom, zmanjšanjem zaposlovanja v javnem sektorju; prilagoditvami v pokojninah; in zmanjšanji v naložbah v osnovna sredstva ter drugih odhodkih, kot je določeno v programu.

| (d) | Na prihodkovni strani se v proračun vključi ukrepe glede prihodkov v skupni vrednosti približno 1,5 milijarde EUR na celoletni osnovi, kar med drugim vključuje: razširjenje osnove za davek na dohodek pravnih in fizičnih oseb prek zmanjšanja davčnih olajšav in posebnih ureditev; zagotavljanje konvergence davčnih olajšav pri dohodnini, ki se uporabljajo pri pokojninah in dohodkih od dela; spremembe v obdavčenju nepremičnin prek znatnih zmanjšanj oprostitev; razširitev osnove za DDV prek zmanjšanj oprostitev in ponovne sestave seznamov blaga in storitev, za katere bodo veljale znižane, srednje in višje stopnje; ter povečanje trošarin. Poleg teh ukrepov se izvajajo tudi ukrepi za boj proti utaji davkov, goljufijam in sivi ekonomiji. |
| --- | --- |

(d)

Na prihodkovni strani se v proračun vključi ukrepe glede prihodkov v skupni vrednosti približno 1,5 milijarde EUR na celoletni osnovi, kar med drugim vključuje: razširjenje osnove za davek na dohodek pravnih in fizičnih oseb prek zmanjšanja davčnih olajšav in posebnih ureditev; zagotavljanje konvergence davčnih olajšav pri dohodnini, ki se uporabljajo pri pokojninah in dohodkih od dela; spremembe v obdavčenju nepremičnin prek znatnih zmanjšanj oprostitev; razširitev osnove za DDV prek zmanjšanj oprostitev in ponovne sestave seznamov blaga in storitev, za katere bodo veljale znižane, srednje in višje stopnje; ter povečanje trošarin. Poleg teh ukrepov se izvajajo tudi ukrepi za boj proti utaji davkov, goljufijam in sivi ekonomiji.

| (e) | Portugalska pred sklenitvijo pogodbe javno-zasebnega partnerstva vzpostavi okrepljen pravni in institucionalni okvir za ocenjevanje fiskalnih tveganj. Podobno Portugalska sprejme tudi zakon, ki bo urejal ustanavljanje in delovanje podjetij v državni lasti na centralni, regionalni in lokalni ravni. Portugalska ne sme skleniti nobene nove pogodbe javno-zasebnega partnerstva ali ustanoviti podjetja v državni lasti, dokler niso opravljeni pregledi in ni vzpostavljena nova pravna struktura. |
| --- | --- |

(e)

Portugalska pred sklenitvijo pogodbe javno-zasebnega partnerstva vzpostavi okrepljen pravni in institucionalni okvir za ocenjevanje fiskalnih tveganj. Podobno Portugalska sprejme tudi zakon, ki bo urejal ustanavljanje in delovanje podjetij v državni lasti na centralni, regionalni in lokalni ravni. Portugalska ne sme skleniti nobene nove pogodbe javno-zasebnega partnerstva ali ustanoviti podjetja v državni lasti, dokler niso opravljeni pregledi in ni vzpostavljena nova pravna struktura.

| (f) | Trenutno šteje lokalna raven države 308 občin in 4 259 lokalnih skupnosti. Portugalska razvije konsolidacijski načrt za reorganizacijo in znatno zmanjšanje takšnih enot. Te spremembe bodo začele učinkovati do začetka naslednjega lokalnega volilnega kroga. |
| --- | --- |

(f)

Trenutno šteje lokalna raven države 308 občin in 4 259 lokalnih skupnosti. Portugalska razvije konsolidacijski načrt za reorganizacijo in znatno zmanjšanje takšnih enot. Te spremembe bodo začele učinkovati do začetka naslednjega lokalnega volilnega kroga.

| (g) | Portugalska modernizira upravljanje prihodkov z ustanovitvijo ene same enote, s čimer se zmanjša število občinskih uradov in pripomore k reševanju preostalih ozkih grl v sistemu ugovorov na področju davkov. |
| --- | --- |

(g)

Portugalska modernizira upravljanje prihodkov z ustanovitvijo ene same enote, s čimer se zmanjša število občinskih uradov in pripomore k reševanju preostalih ozkih grl v sistemu ugovorov na področju davkov.

| (h) | Portugalska uvede zakonodajo za reformiranje sistema zavarovanja za primer brezposelnosti, vključno s skrajšanjem maksimalnega trajanja nadomestil iz naslova zavarovanja za primer brezposelnosti na 18 mesecev, določitvijo zgornje meje za nadomestila za brezposelnost na 2,5-kratno vrednost indeksa socialne pomoči, zmanjšanjem nadomestil na obdobje brezposelnosti, skrajšanjem minimalne dobe vplačevanja in razširitvijo na določene kategore samozaposlenih. Aktivne politike trga dela je treba okrepiti po pregledu trenutne prakse in dogovoru o akcijskem načrtu. |
| --- | --- |

(h)

Portugalska uvede zakonodajo za reformiranje sistema zavarovanja za primer brezposelnosti, vključno s skrajšanjem maksimalnega trajanja nadomestil iz naslova zavarovanja za primer brezposelnosti na 18 mesecev, določitvijo zgornje meje za nadomestila za brezposelnost na 2,5-kratno vrednost indeksa socialne pomoči, zmanjšanjem nadomestil na obdobje brezposelnosti, skrajšanjem minimalne dobe vplačevanja in razširitvijo na določene kategore samozaposlenih. Aktivne politike trga dela je treba okrepiti po pregledu trenutne prakse in dogovoru o akcijskem načrtu.

| (i) | Na podlagi specifikacije v memorandumu o soglasju se sistem plačevanja odpravnin uskladi s praksami v drugih državah članicah EU. |
| --- | --- |

(i)

Na podlagi specifikacije v memorandumu o soglasju se sistem plačevanja odpravnin uskladi s praksami v drugih državah članicah EU.

| (j) | Predpisi v zvezi s plačilom za nadurno delo se ublažijo in uvede se gibljivejši delovni čas v skladu z memorandumom o soglasju. |
| --- | --- |

(j)

Predpisi v zvezi s plačilom za nadurno delo se ublažijo in uvede se gibljivejši delovni čas v skladu z memorandumom o soglasju.

| (k) | Portugalska spodbuja razvoj plač, skladen s cilji spodbujanja ustvarjanja novih delovnih mest in izboljšanja konkurenčnosti podjetij, z namenom odprave makroekonomskih neravnovesij. Kakršno koli povišanje minimalnih plač se bo izvedlo le, če bo to upravičeno z vidika razvoja ekonomskih dogodkov ter dogodkov na trgu dela. Sprejmejo se ukrepi za odpravo šibkosti v trenutnih sistemih za pogajanja o plačah, vključno z zakonodajo, ki bo ponovno opredelila merila in načine za podaljšanje veljavnosti kolektivnih pogodb ter olajšala sklepanje dogovorov na ravni podjetij. |
| --- | --- |

(k)

Portugalska spodbuja razvoj plač, skladen s cilji spodbujanja ustvarjanja novih delovnih mest in izboljšanja konkurenčnosti podjetij, z namenom odprave makroekonomskih neravnovesij. Kakršno koli povišanje minimalnih plač se bo izvedlo le, če bo to upravičeno z vidika razvoja ekonomskih dogodkov ter dogodkov na trgu dela. Sprejmejo se ukrepi za odpravo šibkosti v trenutnih sistemih za pogajanja o plačah, vključno z zakonodajo, ki bo ponovno opredelila merila in načine za podaljšanje veljavnosti kolektivnih pogodb ter olajšala sklepanje dogovorov na ravni podjetij.

| (l) | Pripravi se akcijski načrt za izboljšanje kakovosti srednješolskega in poklicnega izobraževanja. |
| --- | --- |

(l)

Pripravi se akcijski načrt za izboljšanje kakovosti srednješolskega in poklicnega izobraževanja.

| (m) | Delovanje pravosodnega sistema se izboljša z izvajanjem ukrepov, ki so predlagani v načrtu za reformo pravosodnega sistema, ter izvajanjem in revidiranjem primerov v zaostanku, s čimer se bodo začrtali ukrepi za odpravo sodnih zaostankov in spodbujali drugi načini reševanja sporov. |
| --- | --- |

(m)

Delovanje pravosodnega sistema se izboljša z izvajanjem ukrepov, ki so predlagani v načrtu za reformo pravosodnega sistema, ter izvajanjem in revidiranjem primerov v zaostanku, s čimer se bodo začrtali ukrepi za odpravo sodnih zaostankov in spodbujali drugi načini reševanja sporov.

| (n) | Okvir za konkurenco se zboljša z okrepitvijo neodvisnosti in povečanjem sredstev nacionalnih regulativnih organov. Strokovne storitve se liberalizirajo z izboljšanjem okvira strokovnih kvalifikacij in odpravo omejitev za zakonsko urejene poklice. |
| --- | --- |

(n)

Okvir za konkurenco se zboljša z okrepitvijo neodvisnosti in povečanjem sredstev nacionalnih regulativnih organov. Strokovne storitve se liberalizirajo z izboljšanjem okvira strokovnih kvalifikacij in odpravo omejitev za zakonsko urejene poklice.

| (o) | Zakonsko urejene tarife za maloprodajne trge električne energije in zemeljskega plina se odpravijo. |
| --- | --- |

(o)

Zakonsko urejene tarife za maloprodajne trge električne energije in zemeljskega plina se odpravijo.

7.   Portugalska v skladu s specifikacijami v memorandumu o soglasju v letu 2013 sprejme naslednje ukrepe:

| (a) | Proračun za leto 2013 vključuje ukrepe fiskalne konsolidacije v skupnem znesku najmanj 3,2 milijarde EUR, namenjene zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja v roku iz člena 3(3). Na odhodkovni strani proračun zlasti zagotovi zmanjšanje odhodkov v letu 2013 za najmanj 2,5 milijarde EUR, kar vključuje: znižanje odhodkov v centralni upravi, izobraževalnem ter zdravstvenem sektorju; transferje lokalnim in regionalnim organom; zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju; in znižanje stroškov za podjetja v državni lasti. |
| --- | --- |

(a)

Proračun za leto 2013 vključuje ukrepe fiskalne konsolidacije v skupnem znesku najmanj 3,2 milijarde EUR, namenjene zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja v roku iz člena 3(3). Na odhodkovni strani proračun zlasti zagotovi zmanjšanje odhodkov v letu 2013 za najmanj 2,5 milijarde EUR, kar vključuje: znižanje odhodkov v centralni upravi, izobraževalnem ter zdravstvenem sektorju; transferje lokalnim in regionalnim organom; zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju; in znižanje stroškov za podjetja v državni lasti.

| (b) | Proračun vsebuje ukrepe glede prihodkov, vključno zlasti z nadaljnjim širjenjem davčne osnove za dohodke pravnih in fizičnih oseb, višjimi davki na trošarine, kar bo prineslo skoraj 0,8 milijarde EUR dodatnega prihodka. Portugalska izboljša poslovno okolje prek zmanjšanja upravnega bremena z razširitvijo reform poenostavljanja na vse gospodarske sektorje (enotne kontaktne točke in projekti brez predhodnega dovoljenja); in prek ublažitve posojilnih pogojev za MSP, vključno z izvajanjem Direktive 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (2). |
| --- | --- |

(b)

Proračun vsebuje ukrepe glede prihodkov, vključno zlasti z nadaljnjim širjenjem davčne osnove za dohodke pravnih in fizičnih oseb, višjimi davki na trošarine, kar bo prineslo skoraj 0,8 milijarde EUR dodatnega prihodka. Portugalska izboljša poslovno okolje prek zmanjšanja upravnega bremena z razširitvijo reform poenostavljanja na vse gospodarske sektorje (enotne kontaktne točke in projekti brez predhodnega dovoljenja); in prek ublažitve posojilnih pogojev za MSP, vključno z izvajanjem Direktive 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (2).

| (c) | Portugalska dokončno odpravi sodne zaostanke. |
| --- | --- |

(c)

Portugalska dokončno odpravi sodne zaostanke.

8.   Za ponovno vzpostavitev zaupanja v finančni sektor Portugalska primerno dokapitalizira in ustrezno zmanjša zadolženost svojega bančnega sektorja ter zaključi primer Banco Português de Negócios. V zvezi s tem Portugalska razvije strategijo za prihodnjo strukturo in delovanje portugalskih bančnih skupin in se o njej dogovori s Komisijo, ECB in MDS, tako da se ohrani finančna stabilnost. Zlasti in v skladu z natančnimi roki za leta 2011–2014, ki so določeni v memorandumu o soglasju, Portugalska zlasti:

| (a) | spremeni zakodajo, da bi olajšala izdajanje bančnih obveznic z državnim jamstvom v ustreznih zneskih v skladu z memorandumom o soglasju; |
| --- | --- |

(a)

spremeni zakodajo, da bi olajšala izdajanje bančnih obveznic z državnim jamstvom v ustreznih zneskih v skladu z memorandumom o soglasju;

| (b) | do konca maja 2011 sprejme potrebne regulativne zahteve v zvezi s povečanji minimalnega deleža osnovnega kapitala prvega reda na 9 % do konca leta 2011 in na 10 % do konca leta 2012 (ta stopnja se nato ohrani); |
| --- | --- |

(b)

do konca maja 2011 sprejme potrebne regulativne zahteve v zvezi s povečanji minimalnega deleža osnovnega kapitala prvega reda na 9 % do konca leta 2011 in na 10 % do konca leta 2012 (ta stopnja se nato ohrani);

| (c) | zagotovi, da banke do konca junija 2011 pripravijo srednjeročne načrte financiranja glede na specifične institucije, v zvezi z doseganjem stabilnega tržnega položaja v skladu s periodičnimi ciljnimi stopnjami finančnega vzvoda, ki jih določi Banka Portugalske in ECB. Izvedljivost teh načrtov financiranja in njihove posledice na stopnje finančnega vzvoda bosta preučila Banka Portugalske in ECB v posvetovanju s Komisijo in osebjem MDS na četrtletni osnovi. |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da banke do konca junija 2011 pripravijo srednjeročne načrte financiranja glede na specifične institucije, v zvezi z doseganjem stabilnega tržnega položaja v skladu s periodičnimi ciljnimi stopnjami finančnega vzvoda, ki jih določi Banka Portugalske in ECB. Izvedljivost teh načrtov financiranja in njihove posledice na stopnje finančnega vzvoda bosta preučila Banka Portugalske in ECB v posvetovanju s Komisijo in osebjem MDS na četrtletni osnovi.

| (d) | v letu 2011 nakaže jasne periodične ciljne stopnje finančnega vzvoda za banke ter pospeši pripravo okvira za oceno solventnosti in zadolženosti; |
| --- | --- |

(d)

v letu 2011 nakaže jasne periodične ciljne stopnje finančnega vzvoda za banke ter pospeši pripravo okvira za oceno solventnosti in zadolženosti;

| (e) | zagotovi, da bo Caixa Geral de Depósitos, ki je v državni lasti, reorganizirana tako, da bo kapitalska osnova njene osrednje bančne veje zadostno povečana, in začne prodajo banke Banco Português de Negócios po pospešenem postopku. V ta namen Portugalska Komisiji predloži nov načrt za odobritev v okviru pravil za nadzor državne pomoči; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi, da bo Caixa Geral de Depósitos, ki je v državni lasti, reorganizirana tako, da bo kapitalska osnova njene osrednje bančne veje zadostno povečana, in začne prodajo banke Banco Português de Negócios po pospešenem postopku. V ta namen Portugalska Komisiji predloži nov načrt za odobritev v okviru pravil za nadzor državne pomoči;

| (f) | do konca leta 2011 spremeni zakonodajo v zvezi z zgodnjim ukrepanjem in sanacijo bank ter zakonodajo v zvezi s skladom zajamčenih vlog in jamstvenim skladom za vzajemne kmetijske kreditne institucije z namenom zaščite depozitarjev in olajšanja prestrukturiranja. Ti skladi zlasti ohranijo možnost financiranja sanacije kreditnih institucij v težavah, vendar ne ohranijo možnosti dokapitaliziranja. Za takšno financiranje se določi zgornja meja v višini zneska vlog z jamstvom, ki bi jih bilo treba izplačati pri likvidaciji in je dovoljeno le, če ne posega v sposobnost teh skladov, da opravljajo njihovo primarno dejavnost; |
| --- | --- |

(f)

do konca leta 2011 spremeni zakonodajo v zvezi z zgodnjim ukrepanjem in sanacijo bank ter zakonodajo v zvezi s skladom zajamčenih vlog in jamstvenim skladom za vzajemne kmetijske kreditne institucije z namenom zaščite depozitarjev in olajšanja prestrukturiranja. Ti skladi zlasti ohranijo možnost financiranja sanacije kreditnih institucij v težavah, vendar ne ohranijo možnosti dokapitaliziranja. Za takšno financiranje se določi zgornja meja v višini zneska vlog z jamstvom, ki bi jih bilo treba izplačati pri likvidaciji in je dovoljeno le, če ne posega v sposobnost teh skladov, da opravljajo njihovo primarno dejavnost;

| (g) | do konca novembra 2011 spremeni zakon o nesolventnosti, da bo depozitarjem z jamstvom in/ali skladom (neposredno ali pa preko subrogacije) podeljen prednostni vrstni red pred upniki brez jamstva glede nesolventnih sredstev kreditne institucije in da nudi boljšo podporo uspešnemu reševanju sposobnih podjetij; |
| --- | --- |

(g)

do konca novembra 2011 spremeni zakon o nesolventnosti, da bo depozitarjem z jamstvom in/ali skladom (neposredno ali pa preko subrogacije) podeljen prednostni vrstni red pred upniki brez jamstva glede nesolventnih sredstev kreditne institucije in da nudi boljšo podporo uspešnemu reševanju sposobnih podjetij;

| (h) | si prizadeva, da spodbudi zasebne vlagatelje, da na prostovoljni osnovi ohranijo njihovo splošno izpostavljenost. |
| --- | --- |

(h)

si prizadeva, da spodbudi zasebne vlagatelje, da na prostovoljni osnovi ohranijo njihovo splošno izpostavljenost.

9.   Komisija za zagotovitev neprekinjenega uresničevanja pogojev iz programa ter za trajnostno popravo neravnovesij stalno podaja nasvete in usmerjanje glede fiskalnih in strukturnih reform ter reform finančnega trga. V okviru pomoči Portugalski Komisija skupaj z MDS in v povezavi z ECB redno pregleduje učinkovitost ter ekonomske in socialne vplive dogovorjenih ukrepov ter predlaga potrebne korektivne ukrepe, da se okrepita rast in ustvarjanje delovnih mest, zagotovi potrebna fiskalna konsolidacija in da se čimbolj zmanjšajo škodljivi socialni učinki, zlasti v zvezi z najbolj ranljivimi člani portugalske družbe.

Člen 4

Za upravljanje finančne pomoči Unije Portugalska odpre poseben račun pri Banki Portugalske.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 30. maja 2011

Za Svet

Predsednik

CSÉFALVAY Z.

---

(1)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

1

(2)  UL L 48, 23.2.2011, str. 1.

2

---

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/93 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/93

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA 2011/345/SZVP

z dne 16. junija 2011

o izvajanju Sklepa 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/137/SZVP z dne 28. februarja 2011 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji (1) in zlasti člena 8(2) Sklepa,

ker bi bilo treba gleda na razvoj dogodkov v Libiji seznam oseb in subjektov iz Priloge IV k Sklepu 2011/137/SZVP, za katere veljajo omejevalni ukrepi, spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Oseba s seznama iz Priloge I k temu sklepu se črta s seznama iz Priloge IV k Sklepu 2011/137/SZVP.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 16. junija 2011

Za Svet

Predsednik

MARTONYI J.

---

(1)  UL L 58, 3.3.2011, str. 53.

1

---

PRILOGA

Oseba iz člena 1(1)

| 14. | ZARTI, Mustafa. |
| --- | --- |

14.

ZARTI, Mustafa.

---

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/95

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 20. julija 2010

o državni pomoči C 33/09 (ex NN 57/09, CP 191/09), ki jo izvaja Portugalska v obliki državne garancije banki BPP

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4932)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/346/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ta sklep se nanaša na državno pomoč, ki jo je Portugalska v obliki državne garancije odobrila v korist banke Banco Privado Português (v nadaljnjem besedilu: banka BPP). |
| --- | --- |

(1)

Ta sklep se nanaša na državno pomoč, ki jo je Portugalska v obliki državne garancije odobrila v korist banke Banco Privado Português (v nadaljnjem besedilu: banka BPP).

1.   POSTOPEK

| (2) | Komisija je 13. marca 2009 z odločbo („Odločba o pomoči za reševanje“) (2) odobrila državno garancijo, s katero se je prevzelo posojilo v višini 450 milijonov EUR, ki ga je šest portugalskih bank 5. decembra 2008 odobrilo banki BPP. Ukrep je bil odobren na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe ES (sedaj člen 107(3)(b) PDEU) za šestmesečno obdobje ob predpostavki, da bodo portugalski organi izpolnili svojo zavezo, da v šestih mesecih (t. j. do 5. junija 2009) predložijo načrt za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 13. marca 2009 z odločbo („Odločba o pomoči za reševanje“) (2) odobrila državno garancijo, s katero se je prevzelo posojilo v višini 450 milijonov EUR, ki ga je šest portugalskih bank 5. decembra 2008 odobrilo banki BPP. Ukrep je bil odobren na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe ES (sedaj člen 107(3)(b) PDEU) za šestmesečno obdobje ob predpostavki, da bodo portugalski organi izpolnili svojo zavezo, da v šestih mesecih (t. j. do 5. junija 2009) predložijo načrt za prestrukturiranje.

| (3) | Komisija je 15. julija 2009 pozvala portugalske organe, naj nujno predložijo načrt za prestrukturiranje banke BPP. Ker zahtevani načrt ni bil predložen, je Komisija z dopisom z dne 6. oktobra 2009 poslala uradni opomin v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 15. julija 2009 pozvala portugalske organe, naj nujno predložijo načrt za prestrukturiranje banke BPP. Ker zahtevani načrt ni bil predložen, je Komisija z dopisom z dne 6. oktobra 2009 poslala uradni opomin v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3).

| (4) | Komisija je 10. novembra 2009 sprožila formalni postopek preiskave glede domnevnega ukrepa državne pomoči. V isti odločitvi je Komisija izdala odredbo o predložitvi podatkov, v kateri od Portugalske zahteva, da načrt za prestrukturiranje predloži do 22. decembra 2009. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 10. novembra 2009 sprožila formalni postopek preiskave glede domnevnega ukrepa državne pomoči. V isti odločitvi je Komisija izdala odredbo o predložitvi podatkov, v kateri od Portugalske zahteva, da načrt za prestrukturiranje predloži do 22. decembra 2009.

| (5) | Odločitev Komisije, da bo sprožila formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije dne 6. marca 2010 (4). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa pomoči. Pripombe je z dopisom z dne 6. aprila 2010 predložila tretja stran, ki je želela ostati anonimna. |
| --- | --- |

(5)

Odločitev Komisije, da bo sprožila formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije dne 6. marca 2010 (4). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa pomoči. Pripombe je z dopisom z dne 6. aprila 2010 predložila tretja stran, ki je želela ostati anonimna.

| (6) | Z dopisom z dne 12. marca 2010 je Komisija Portugalsko zaprosila za informacije, ki jih je Portugalska posredovala z dopisom z dne 13. aprila 2010, evidentiranim 14. aprila 2010. |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom z dne 12. marca 2010 je Komisija Portugalsko zaprosila za informacije, ki jih je Portugalska posredovala z dopisom z dne 13. aprila 2010, evidentiranim 14. aprila 2010.

| (7) | Pripombe zainteresiranih strani so bile Portugalski posredovane z dopisom z dne 15. aprila 2010. Portugalska je na te pripombe odgovorila z dopisom z dne 13. maja 2010, ki je bil evidentiran 14. maja 2010. |
| --- | --- |

(7)

Pripombe zainteresiranih strani so bile Portugalski posredovane z dopisom z dne 15. aprila 2010. Portugalska je na te pripombe odgovorila z dopisom z dne 13. maja 2010, ki je bil evidentiran 14. maja 2010.

| (8) | Komisija je z dopisom z dne 29. aprila 2010 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Portugalska posredovala z dopisom z dne 13. maja 2010. Portugalska je posredovala dodatne informacije 15. in 21. junija 2010. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je z dopisom z dne 29. aprila 2010 zahtevala dodatne informacije, ki jih je Portugalska posredovala z dopisom z dne 13. maja 2010. Portugalska je posredovala dodatne informacije 15. in 21. junija 2010.

2.   UPRAVIČENEC IN UKREP

2.1   Upravičenec

| (9) | Banka BPP je finančna institucija s sedežem na Portugalskem, ki opravlja storitve zasebnega bančništva, svetovanja podjetjem in zasebnega kapitala. Stranke banke BPP so zasebni in institucionalni vlagatelji, vključno s petimi vzajemnimi kmetijskimi kreditnimi bankami (caixas de crédito agrícola mútuo), eno hranilnico (caixa económica), več pokojninskimi skladi, zavarovalnicami. Banka BPP deluje na Portugalskem, v Španiji ter v manjšem obsegu v Braziliji in Južni Afriki. |
| --- | --- |

(9)

Banka BPP je finančna institucija s sedežem na Portugalskem, ki opravlja storitve zasebnega bančništva, svetovanja podjetjem in zasebnega kapitala. Stranke banke BPP so zasebni in institucionalni vlagatelji, vključno s petimi vzajemnimi kmetijskimi kreditnimi bankami (caixas de crédito agrícola mútuo), eno hranilnico (caixa económica), več pokojninskimi skladi, zavarovalnicami. Banka BPP deluje na Portugalskem, v Španiji ter v manjšem obsegu v Braziliji in Južni Afriki.

| (10) | Delnice banke BPP ne kotirajo na borzi in zato tržne cene njenih delnic ni mogoče opazovati. Dne 30. junija 2008 so skupna sredstva v bilanci stanja banke BPP znašala 2,9 milijarde EUR, kar je predstavljalo manj kot 1 % skupnih sredstev portugalskega bančnega sektorja. Banka BPP je v 100-odstotni lasti skupine Privado Holding SGPS (sociedade gestora de participações sociais) S.A. Od 30. junija 2008 je večino delnic tega holdinga (51,5 %) imelo 12 delničarjev. V letu 2009 je imela skupina Privado Holding 187 zaposlenih, od tega jih je 148 delalo v banki BPP. |
| --- | --- |

(10)

Delnice banke BPP ne kotirajo na borzi in zato tržne cene njenih delnic ni mogoče opazovati. Dne 30. junija 2008 so skupna sredstva v bilanci stanja banke BPP znašala 2,9 milijarde EUR, kar je predstavljalo manj kot 1 % skupnih sredstev portugalskega bančnega sektorja. Banka BPP je v 100-odstotni lasti skupine Privado Holding SGPS (sociedade gestora de participações sociais) S.A. Od 30. junija 2008 je večino delnic tega holdinga (51,5 %) imelo 12 delničarjev. V letu 2009 je imela skupina Privado Holding 187 zaposlenih, od tega jih je 148 delalo v banki BPP.

2.2   Finančne težave banke

| (11) | Po trditvah portugalskih organov je banka BPP zašla v likvidnostne težave zaradi poslabšanja svetovnih gospodarskih razmer, kar je precej zmanjšalo zmogljivost banke za obvladovanje svoje likvidnosti. |
| --- | --- |

(11)

Po trditvah portugalskih organov je banka BPP zašla v likvidnostne težave zaradi poslabšanja svetovnih gospodarskih razmer, kar je precej zmanjšalo zmogljivost banke za obvladovanje svoje likvidnosti.

| (12) | 24. novembra 2008 je banka BPP obvestila portugalsko centralno banko („Banko Portugalske“), da obstaja tveganje, da ne bo mogla izpolniti svojih plačilnih obveznosti. Od 1. decembra 2008 je zato banka BPP lahko začasno opustila vse svoje plačevanje. |
| --- | --- |

(12)

24. novembra 2008 je banka BPP obvestila portugalsko centralno banko („Banko Portugalske“), da obstaja tveganje, da ne bo mogla izpolniti svojih plačilnih obveznosti. Od 1. decembra 2008 je zato banka BPP lahko začasno opustila vse svoje plačevanje.

| (13) | 5. decembra 2008 je banka BPP pod spodaj navedenimi pogoji prejela posojilo v višini 450 milijonov EUR, zavarovano z državno garancijo. Posojilo in garancija sta krila samo obveznosti banke BPP, ki so bile 24. novembra 2008 vpisane v bilanco stanja, in posojilo je bilo namenjeno le za poplačilo vlagateljev in drugih upnikov, ne pa za kritje obveznosti drugih subjektov skupine. |
| --- | --- |

(13)

5. decembra 2008 je banka BPP pod spodaj navedenimi pogoji prejela posojilo v višini 450 milijonov EUR, zavarovano z državno garancijo. Posojilo in garancija sta krila samo obveznosti banke BPP, ki so bile 24. novembra 2008 vpisane v bilanco stanja, in posojilo je bilo namenjeno le za poplačilo vlagateljev in drugih upnikov, ne pa za kritje obveznosti drugih subjektov skupine.

2.3   Ukrep nujne pomoči

| (14) | 5. decembra 2008 je banka BPP s šestimi velikimi portugalskimi bankami (Banco Comercial Português, S.A., Caixa Geral de Depósitos, S.A., Banco Espírito Santo, S.A., Banco BPI, S.A., Banco Santander Totta, S.A., Caixa Central – Caixa Central de Crédito Agricola Mútuo CRL) („bančni konzorcij“) podpisala posojilno pogodbo („posojilna pogodba“) za posojilo v višini 450 milijonov EUR, zavarovano z državno garancijo. Zapadlost posojila je bila šest mesecev, z možnostjo obnovitve do dveh let in obrestno mero EURIBOR + 100 baznih točk. Povračilo za posojilo je bilo določeno na podlagi stroškov financiranja za banke upnice v času transakcije. |
| --- | --- |

(14)

5. decembra 2008 je banka BPP s šestimi velikimi portugalskimi bankami (Banco Comercial Português, S.A., Caixa Geral de Depósitos, S.A., Banco Espírito Santo, S.A., Banco BPI, S.A., Banco Santander Totta, S.A., Caixa Central – Caixa Central de Crédito Agricola Mútuo CRL) („bančni konzorcij“) podpisala posojilno pogodbo („posojilna pogodba“) za posojilo v višini 450 milijonov EUR, zavarovano z državno garancijo. Zapadlost posojila je bila šest mesecev, z možnostjo obnovitve do dveh let in obrestno mero EURIBOR + 100 baznih točk. Povračilo za posojilo je bilo določeno na podlagi stroškov financiranja za banke upnice v času transakcije.

| (15) | Po trditvah portugalskih organov zaradi težkega finančnega stanja brez državne garancije noben posojilodajalec ni bil pripravljen financirati banke BPP po primerni obrestni meri. Državna garancija, ki je spremljala posojilo, je bila odobrena v skladu z Zakonom št. 112/97, t. j. zunaj portugalske garancijske sheme (Zakon 60-A/2008), ki jo je Komisija odobrila 29. oktobra 2008 (5). Zlasti so portugalski organi navedli, da bi bila splošna garancijska shema, ki je omejena na solventne banke, zaradi finančnega slabšanja banke in posebnih tveganj, povezanih s to transakcijo, neprimeren okvir za posredovanje države v korist banke BPP. |
| --- | --- |

(15)

Po trditvah portugalskih organov zaradi težkega finančnega stanja brez državne garancije noben posojilodajalec ni bil pripravljen financirati banke BPP po primerni obrestni meri. Državna garancija, ki je spremljala posojilo, je bila odobrena v skladu z Zakonom št. 112/97, t. j. zunaj portugalske garancijske sheme (Zakon 60-A/2008), ki jo je Komisija odobrila 29. oktobra 2008 (5). Zlasti so portugalski organi navedli, da bi bila splošna garancijska shema, ki je omejena na solventne banke, zaradi finančnega slabšanja banke in posebnih tveganj, povezanih s to transakcijo, neprimeren okvir za posredovanje države v korist banke BPP.

| (16) | Povračilo za državno garancijo je bilo ob upoštevanju zavarovanja, ki ga je predstavila banka BPP, določeno na 20 baznih točk. |
| --- | --- |

(16)

Povračilo za državno garancijo je bilo ob upoštevanju zavarovanja, ki ga je predstavila banka BPP, določeno na 20 baznih točk.

| (17) | Zavarovanje je sestavljeno iz: (i) prednostne zastavne pravice na več sredstev, navedenih v pogodbi, ki so jo sklenile Portugalska, banka BPP in Banka Portugalske; in (ii) prve hipoteke na nepremična sredstva v lasti banke BPP. Portugalski organi so ocenili, da je bila v času podpisa posojilne pogodbe in garancijske pogodbe vrednost tega zavarovanja približno 672 milijonov EUR (6). Zagotovitev zavarovanja ureja sporazum, ki so ga podpisali zakladnica, banka BPP in Banka Portugalske, v katerem je bila slednja imenovana za skrbnika in upravljavca zavarovanja v imenu zakladnice. Po trditvah portugalskih organov ima portugalska država v skladu z notranjo zakonodajo privilegirane in prednostne pravice nad zavarovanjem. |
| --- | --- |

(17)

Zavarovanje je sestavljeno iz: (i) prednostne zastavne pravice na več sredstev, navedenih v pogodbi, ki so jo sklenile Portugalska, banka BPP in Banka Portugalske; in (ii) prve hipoteke na nepremična sredstva v lasti banke BPP. Portugalski organi so ocenili, da je bila v času podpisa posojilne pogodbe in garancijske pogodbe vrednost tega zavarovanja približno 672 milijonov EUR (6). Zagotovitev zavarovanja ureja sporazum, ki so ga podpisali zakladnica, banka BPP in Banka Portugalske, v katerem je bila slednja imenovana za skrbnika in upravljavca zavarovanja v imenu zakladnice. Po trditvah portugalskih organov ima portugalska država v skladu z notranjo zakonodajo privilegirane in prednostne pravice nad zavarovanjem.

| (18) | V obdobju veljavnosti posojila, ki ga krije državna garancija, se je banka BPP zavezala, da ne bo prodala, dala kot zavarovanje ali kako drugače odtujila svojih sedanjih in prihodnjih sredstev. |
| --- | --- |

(18)

V obdobju veljavnosti posojila, ki ga krije državna garancija, se je banka BPP zavezala, da ne bo prodala, dala kot zavarovanje ali kako drugače odtujila svojih sedanjih in prihodnjih sredstev.

| (19) | V okviru preučitve ukrepa nujne pomoči, ki jo je opravila Komisija, se je Portugalska zavezala, da bo v šestih mesecih od državne intervencije (t. j. do 5. junija 2009) zagotovila načrt za prestrukturiranje banke BPP. |
| --- | --- |

(19)

V okviru preučitve ukrepa nujne pomoči, ki jo je opravila Komisija, se je Portugalska zavezala, da bo v šestih mesecih od državne intervencije (t. j. do 5. junija 2009) zagotovila načrt za prestrukturiranje banke BPP.

| (20) | Komisija je v svoji odločbi z dne 13. marca 2009 odobrila ukrep za obdobje šestih mesecev od odobritve državne garancije, t. j. do 5. junija 2009. Komisija je menila, da je treba zaradi izredno nizke ravni povračila do 5. junija 2009 predložiti načrt za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je v svoji odločbi z dne 13. marca 2009 odobrila ukrep za obdobje šestih mesecev od odobritve državne garancije, t. j. do 5. junija 2009. Komisija je menila, da je treba zaradi izredno nizke ravni povračila do 5. junija 2009 predložiti načrt za prestrukturiranje.

| (21) | Zaradi podaljšanja veljavnosti garancije preko začetnega šestmesečnega obdobja so se portugalski organi zavezali, da bodo Komisiji predložili posebno priglasitev. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi podaljšanja veljavnosti garancije preko začetnega šestmesečnega obdobja so se portugalski organi zavezali, da bodo Komisiji predložili posebno priglasitev.

| (22) | Portugalska ni izpolnila zgoraj navedenih zavez. |
| --- | --- |

(22)

Portugalska ni izpolnila zgoraj navedenih zavez.

2.4   Podaljšanje ukrepa nujne pomoči

| (23) | Portugalska je 23. junija 2009 po elektronski pošti obvestila Komisijo, da se je odločila podaljšati državno garancijo za nadaljnjih šest mesecev (Despacho št. 13364-A/2009 Ministrstva za finance z dne 5. junija 2009). Vendar Portugalska tega podaljšanja ni priglasila niti ni Komisije zaprosila za odobritev. |
| --- | --- |

(23)

Portugalska je 23. junija 2009 po elektronski pošti obvestila Komisijo, da se je odločila podaljšati državno garancijo za nadaljnjih šest mesecev (Despacho št. 13364-A/2009 Ministrstva za finance z dne 5. junija 2009). Vendar Portugalska tega podaljšanja ni priglasila niti ni Komisije zaprosila za odobritev.

| (24) | Ker je odločba Komisije pomoč odobrila le do 5. junija 2009, je s 6. junijem 2009 pomoč za reševanje postala nezakonita. |
| --- | --- |

(24)

Ker je odločba Komisije pomoč odobrila le do 5. junija 2009, je s 6. junijem 2009 pomoč za reševanje postala nezakonita.

| (25) | Upravitelji banke BPP so Banki Portugalske sanacijski načrt predložili 24. aprila 2009. |
| --- | --- |

(25)

Upravitelji banke BPP so Banki Portugalske sanacijski načrt predložili 24. aprila 2009.

| (26) | Portugalski organi so z dopisom z dne 5. junija 2009 Komisiji pojasnili, da je do zamude pri predložitvi načrta za prestrukturiranje banke BPP prišlo zato, ker Banka Portugalske ni sprejela načrta za sanacijo in prestrukturiranje, ki ga je predlagala banka BPP: |
| --- | --- |

(26)

Portugalski organi so z dopisom z dne 5. junija 2009 Komisiji pojasnili, da je do zamude pri predložitvi načrta za prestrukturiranje banke BPP prišlo zato, ker Banka Portugalske ni sprejela načrta za sanacijo in prestrukturiranje, ki ga je predlagala banka BPP:

| (27) | 9. junija 2009 je Ministrstvo za finance in javno upravo objavilo dokument z naslovom „Esclarecimento do Ministério das Finanças e da Administração Pública - Decisão relativa ao Banco Privado Português“ („Pojasnila Ministrstva za finance in javno upravo – odločitev v zvezi z Banco Privado Português“) (v nadaljnjem besedilu: dokument z dne 9. junija 2009), ki navaja, da je načrt za sanacijo in prestrukturiranje, ki ga je 24. aprila 2009 banka BPP predložila Banki Portugalske, med drugim predlagal dokapitalizacijo s prispevkom države v višini 150 do 200 milijonov EUR v obliki navadnih delnic, prednostnih delnic in dodatnih obveznosti brez donosa. Ta načrt ni bil sprejet, ker se je štelo, da „ni skladen s predpisi o dokapitalizaciji, opredeljenimi v Zakonu št. 63-A/2008 in z napotki Evropske unije o tej temi, katerih cilj je zagotoviti spoštovanje pravil Skupnosti o konkurenci, če je v tem primeru prisotna državna pomoč“. |
| --- | --- |

(27)

9. junija 2009 je Ministrstvo za finance in javno upravo objavilo dokument z naslovom „Esclarecimento do Ministério das Finanças e da Administração Pública - Decisão relativa ao Banco Privado Português“ („Pojasnila Ministrstva za finance in javno upravo – odločitev v zvezi z Banco Privado Português“) (v nadaljnjem besedilu: dokument z dne 9. junija 2009), ki navaja, da je načrt za sanacijo in prestrukturiranje, ki ga je 24. aprila 2009 banka BPP predložila Banki Portugalske, med drugim predlagal dokapitalizacijo s prispevkom države v višini 150 do 200 milijonov EUR v obliki navadnih delnic, prednostnih delnic in dodatnih obveznosti brez donosa. Ta načrt ni bil sprejet, ker se je štelo, da „ni skladen s predpisi o dokapitalizaciji, opredeljenimi v Zakonu št. 63-A/2008 in z napotki Evropske unije o tej temi, katerih cilj je zagotoviti spoštovanje pravil Skupnosti o konkurenci, če je v tem primeru prisotna državna pomoč“.

| (28) | V dokumentu z dne 9. junija 2009 je bilo navedeno tudi, da je veliko strank banke BPP dalo banki svoje prihranke v upravljanje, banka pa jih je vložila v finančne instrumente, razpršene v desetinah nosilnih podjetij s sedežem v offshore sodnih pristojnostih (instrumenti „absolutnega donosa“). Kljub tveganju, ki jih ti produkti vsebujejo, je banka BPP določila stopnjo povračila ter ob zapadlosti jamčila za ves kapital, ki so ga te stranke vložile. To jamstvo donosa ni bilo nikoli sporočeno nadzornim organom, niti ni bilo vključeno in vpisano v bilanco stanja banke. Ker je bila ta obveznost prikrita, delničarjem banke ni bilo treba vlagati dodatnega kapitala, da bi izpolnili veljavne zakonske in uredbene zahteve. Poleg tega je glede na dokument z dne 9. junija 2009 preiskava, ki sta jo opravili Portugalska komisija za trg vrednostnih papirjev (Comissão do Mercado de Valores Mobiliários - CMVM) in Banka Portugalske, ugotovila resne nepravilnosti, ki pomenijo kazensko dejavnost banke BPP. |
| --- | --- |

(28)

V dokumentu z dne 9. junija 2009 je bilo navedeno tudi, da je veliko strank banke BPP dalo banki svoje prihranke v upravljanje, banka pa jih je vložila v finančne instrumente, razpršene v desetinah nosilnih podjetij s sedežem v offshore sodnih pristojnostih (instrumenti „absolutnega donosa“). Kljub tveganju, ki jih ti produkti vsebujejo, je banka BPP določila stopnjo povračila ter ob zapadlosti jamčila za ves kapital, ki so ga te stranke vložile. To jamstvo donosa ni bilo nikoli sporočeno nadzornim organom, niti ni bilo vključeno in vpisano v bilanco stanja banke. Ker je bila ta obveznost prikrita, delničarjem banke ni bilo treba vlagati dodatnega kapitala, da bi izpolnili veljavne zakonske in uredbene zahteve. Poleg tega je glede na dokument z dne 9. junija 2009 preiskava, ki sta jo opravili Portugalska komisija za trg vrednostnih papirjev (Comissão do Mercado de Valores Mobiliários - CMVM) in Banka Portugalske, ugotovila resne nepravilnosti, ki pomenijo kazensko dejavnost banke BPP.

2.5   Položaj naložbenih produktov absolutnega donosa

| (29) | Portugalski organi so v dokumentu z dne 9. junija 2009 navedli tudi, da so skupaj z nadzornimi organi preučili rešitev za zmanjšanje izgub za stranke banke BPP, ki so vlagali v instrumente absolutnega donosa in katerih naložbe so bile ogrožene. Rešitev, ki jo je predvidela vlada, bi med drugim imela naslednje značilnosti: (1) oblikovanje novega finančnega instrumenta, predstavnika sedanjega portfelja posrednega absolutnega donosa, ki bi nadomestil sedanje pozicije vlagateljev; (2) finančni instrument bi izdajal in z njim upravljal subjekt, neodvisen od banke BPP in v lasti nacionalnih bančnih institucij, ki bi ga upravljale. |
| --- | --- |

(29)

Portugalski organi so v dokumentu z dne 9. junija 2009 navedli tudi, da so skupaj z nadzornimi organi preučili rešitev za zmanjšanje izgub za stranke banke BPP, ki so vlagali v instrumente absolutnega donosa in katerih naložbe so bile ogrožene. Rešitev, ki jo je predvidela vlada, bi med drugim imela naslednje značilnosti: (1) oblikovanje novega finančnega instrumenta, predstavnika sedanjega portfelja posrednega absolutnega donosa, ki bi nadomestil sedanje pozicije vlagateljev; (2) finančni instrument bi izdajal in z njim upravljal subjekt, neodvisen od banke BPP in v lasti nacionalnih bančnih institucij, ki bi ga upravljale.

2.6   Formalni postopek preiskave in drugo podaljšanje ukrepa nujne pomoči

| (30) | Komisija je 15. julija 2009 pozvala portugalske organe, naj nujno predložijo načrt za prestrukturiranje banke BPP, četudi v začasni obliki, in jih ponovno opozorila, da je pomoč za reševanje od 6. junija 2009 nezakonita. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je 15. julija 2009 pozvala portugalske organe, naj nujno predložijo načrt za prestrukturiranje banke BPP, četudi v začasni obliki, in jih ponovno opozorila, da je pomoč za reševanje od 6. junija 2009 nezakonita.

| (31) | Ker zahtevani načrt ni bil predložen, je Komisija z dopisom z dne 6. oktobra 2009 poslala uradni opomin v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(31)

Ker zahtevani načrt ni bil predložen, je Komisija z dopisom z dne 6. oktobra 2009 poslala uradni opomin v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999.

| (32) | Komisija je 10. novembra 2009 sprožila formalni postopek preiskave glede domnevnega ukrepa državne pomoči. V isti odločitvi je Komisija izdala odredbo o predložitvi podatkov, v kateri od Portugalske zahteva, da načrt za prestrukturiranje predloži do 22. decembra 2009. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je 10. novembra 2009 sprožila formalni postopek preiskave glede domnevnega ukrepa državne pomoči. V isti odločitvi je Komisija izdala odredbo o predložitvi podatkov, v kateri od Portugalske zahteva, da načrt za prestrukturiranje predloži do 22. decembra 2009.

| (33) | Odločitev Komisije, da bo sprožila formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (7). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa pomoči. |
| --- | --- |

(33)

Odločitev Komisije, da bo sprožila formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (7). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa pomoči.

| (34) | Portugalski organi so 3. decembra 2009 Komisijo obvestili, da bo državna garancija podaljšana za nadaljnjih šest mesecev. Po trditvah portugalskih organov je bila država prisiljena podaljšati garancijo, ker bi takojšnje oviranje banke BPP jasno ogrožalo trenutno obravnavano rešitev. Ker banka BPP očitno ni bila v stanju, da bi lahko odplačala posojilo, se je šest bank, ki so banki BPP odobrile posojilo, dogovorilo, da zapadlost posojila podaljšajo še za šest mesecev brez spreminjanja trenutnih pogojev in brez dodatnega financiranja pod pogojem, da se podaljša tudi ustrezna državna garancija. |
| --- | --- |

(34)

Portugalski organi so 3. decembra 2009 Komisijo obvestili, da bo državna garancija podaljšana za nadaljnjih šest mesecev. Po trditvah portugalskih organov je bila država prisiljena podaljšati garancijo, ker bi takojšnje oviranje banke BPP jasno ogrožalo trenutno obravnavano rešitev. Ker banka BPP očitno ni bila v stanju, da bi lahko odplačala posojilo, se je šest bank, ki so banki BPP odobrile posojilo, dogovorilo, da zapadlost posojila podaljšajo še za šest mesecev brez spreminjanja trenutnih pogojev in brez dodatnega financiranja pod pogojem, da se podaljša tudi ustrezna državna garancija.

| (35) | Zato je bila 5. decembra 2009 državna garancija podaljšana za nadaljnjih šest mesecev. Komisija o podaljšanju ni bila uradno obveščena: portugalski organi so Komisijo samo obvestili, da bo garancija za posojilo podaljšana. |
| --- | --- |

(35)

Zato je bila 5. decembra 2009 državna garancija podaljšana za nadaljnjih šest mesecev. Komisija o podaljšanju ni bila uradno obveščena: portugalski organi so Komisijo samo obvestili, da bo garancija za posojilo podaljšana.

| (36) | Portugalski organi so 25. februarja 2010 poslali dopis z opisom elementov, na podlagi katerih bi se po mnenju vlade morale rešiti težave, ki jih je banka BPP povzročila velikemu deležu svojih strank, in sicer vlagateljem v naložbeni produkt absolutnega donosa. |
| --- | --- |

(36)

Portugalski organi so 25. februarja 2010 poslali dopis z opisom elementov, na podlagi katerih bi se po mnenju vlade morale rešiti težave, ki jih je banka BPP povzročila velikemu deležu svojih strank, in sicer vlagateljem v naložbeni produkt absolutnega donosa.

| (37) | V tem istemu dopisu so portugalski organi Komisijo obvestili, da je 11. decembra 2009 vlada odločila, da:






  (i) | ustanovi zaprt in neusklajen poseben investicijski sklad (Fundo Especial de Investimento – FEI), ki ga bodo sestavljali viri (bruto aktiva in pasiva) v naložbenem produktu absolutnega donosa, z naslednjimi značilnostmi: (a) pasivno upravljanje posebnega investicijskega sklada; (b) stvarni vpis delnic; (c) štiriletni mandat z možnostjo podaljšanja do največ deset let s sklepom skupščine delničarjev (1 delnica = 1 glas); (d) prostovoljno članstvo strank; |
| --- | --- | --- |

(37)

V tem istemu dopisu so portugalski organi Komisijo obvestili, da je 11. decembra 2009 vlada odločila, da:

(i)

ustanovi zaprt in neusklajen poseben investicijski sklad (Fundo Especial de Investimento – FEI), ki ga bodo sestavljali viri (bruto aktiva in pasiva) v naložbenem produktu absolutnega donosa, z naslednjimi značilnostmi: (a) pasivno upravljanje posebnega investicijskega sklada; (b) stvarni vpis delnic; (c) štiriletni mandat z možnostjo podaljšanja do največ deset let s sklepom skupščine delničarjev (1 delnica = 1 glas); (d) prostovoljno članstvo strank;

| (ii) | podaljša državno garancijo za posojilo v višini 450 milijonov EUR do ustanovitve posebnega investicijskega sklada; |
| --- | --- |

(ii)

podaljša državno garancijo za posojilo v višini 450 milijonov EUR do ustanovitve posebnega investicijskega sklada;

| (iii) | aktivira sklad zajamčenih vlog (Fundo de Garantia de Depósitos – FGD), ki jamči poplačilo celotne vrednosti denarnih kreditnih saldov vsakemu vlagatelju, če vrednost ne presega 100 000 EUR, ter odškodninski sistem za vlagatelje (Sistema de Indemnização aos Investidores – SII), ki jamči odškodnino do 25 000 EUR za vsakega vlagatelja pod pogoji, ki jih predpisuje zakon in ne vključuje nobenih državnih sredstev; |
| --- | --- |

(iii)

aktivira sklad zajamčenih vlog (Fundo de Garantia de Depósitos – FGD), ki jamči poplačilo celotne vrednosti denarnih kreditnih saldov vsakemu vlagatelju, če vrednost ne presega 100 000 EUR, ter odškodninski sistem za vlagatelje (Sistema de Indemnização aos Investidores – SII), ki jamči odškodnino do 25 000 EUR za vsakega vlagatelja pod pogoji, ki jih predpisuje zakon in ne vključuje nobenih državnih sredstev;

| (iv) | strankam, ki so se pridružile FEI, dodeli zavarovalno kritje v višini do 250 000 EUR, če so zajete v merilih FGD in SII; tako je 24. novembra 2008 morebitno negativno razliko med prihodkom stranke – v obliki povračil iz FGD in SII ter plačil iz FEI – in nominalno vrednostjo naložbe do največ 250 000 EUR zavarovala država. |
| --- | --- |

(iv)

strankam, ki so se pridružile FEI, dodeli zavarovalno kritje v višini do 250 000 EUR, če so zajete v merilih FGD in SII; tako je 24. novembra 2008 morebitno negativno razliko med prihodkom stranke – v obliki povračil iz FGD in SII ter plačil iz FEI – in nominalno vrednostjo naložbe do največ 250 000 EUR zavarovala država.

| (38) | Obveznost, ki jo je v zvezi z vlagatelji FEI prevzela država Portugalska, kakor izhaja iz njenega pravnega sistema, se bo uporabljala šele od dneva izbrisa sklada, kar je štiri leta po njegovi ustanovitvi – 30. marca 2014 (8). |
| --- | --- |

(38)

Obveznost, ki jo je v zvezi z vlagatelji FEI prevzela država Portugalska, kakor izhaja iz njenega pravnega sistema, se bo uporabljala šele od dneva izbrisa sklada, kar je štiri leta po njegovi ustanovitvi – 30. marca 2014 (8).

| (39) | Portugalska komisija za trg vrednostnih papirjev (CMVM) je 1. februarja 2010 dala dovoljenje za ustanovitev zgoraj opisanega FEI, ki ga upravlja Privado Fundos – Sociedade Gestora de Fundos de Investimento, S.A., Banif - Banco de Investimento, S.A pa je depozitar sklada. |
| --- | --- |

(39)

Portugalska komisija za trg vrednostnih papirjev (CMVM) je 1. februarja 2010 dala dovoljenje za ustanovitev zgoraj opisanega FEI, ki ga upravlja Privado Fundos – Sociedade Gestora de Fundos de Investimento, S.A., Banif - Banco de Investimento, S.A pa je depozitar sklada.

| (40) | FEI je bil ustanovljen 30. marca 2010. |
| --- | --- |

(40)

FEI je bil ustanovljen 30. marca 2010.

| (41) | 16. aprila 2010 je Banka Portugalske izdala sporočilo, v katerem navaja, da je bilo banki BPP z odločbo z dne 15. aprila odvzeto bančno dovoljenje, ker je banko nemogoče prestrukturirati ali dokapitalizirati. 22. aprila je Banka Portugalske na pristojnem sodišču (Tribunal de Comércio de Lisboa) zahtevala likvidacijo banke BPP in hkrati predstavila predlog za imenovanje likvidacijskega odbora. Pri likvidaciji banke BPP se upoštevajo portugalska pravila o likvidaciji, ki veljajo posebej za bančne institucije. Portugalski organi ocenjujejo, da različni pravni koraki, določeni v skladu z ustrezno zakonodajo, pomenijo, da likvidacija lahko traja približno eno leto. |
| --- | --- |

(41)

16. aprila 2010 je Banka Portugalske izdala sporočilo, v katerem navaja, da je bilo banki BPP z odločbo z dne 15. aprila odvzeto bančno dovoljenje, ker je banko nemogoče prestrukturirati ali dokapitalizirati. 22. aprila je Banka Portugalske na pristojnem sodišču (Tribunal de Comércio de Lisboa) zahtevala likvidacijo banke BPP in hkrati predstavila predlog za imenovanje likvidacijskega odbora. Pri likvidaciji banke BPP se upoštevajo portugalska pravila o likvidaciji, ki veljajo posebej za bančne institucije. Portugalski organi ocenjujejo, da različni pravni koraki, določeni v skladu z ustrezno zakonodajo, pomenijo, da likvidacija lahko traja približno eno leto.

| (42) | Portugalski organi so 13. maja 2010 Komisiji sporočili, da je bančni konzorcij na podlagi posojilne pogodbe (9) unovčil garancijo, kar je bilo izvršeno 7. maja, ko je Portugalska šestim bankam povrnila 450 milijonov EUR. Portugalska država je navedla, da je že sprejela ukrepe, ki so potrebni za izvajanje njenih privilegiranih in prednostnih pravic kot upnika zavarovanja, ki se nanaša na garancijo, in je na ustreznem sodišču že predstavila svoje zahtevke (10). |
| --- | --- |

(42)

Portugalski organi so 13. maja 2010 Komisiji sporočili, da je bančni konzorcij na podlagi posojilne pogodbe (9) unovčil garancijo, kar je bilo izvršeno 7. maja, ko je Portugalska šestim bankam povrnila 450 milijonov EUR. Portugalska država je navedla, da je že sprejela ukrepe, ki so potrebni za izvajanje njenih privilegiranih in prednostnih pravic kot upnika zavarovanja, ki se nanaša na garancijo, in je na ustreznem sodišču že predstavila svoje zahtevke (10).

3.   ODLOČITEV KOMISIJE O SPROŽITVI FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (43) | Komisija je v odločitvi z dne 10. novembra 2009 o sprožitvi formalnega postopka preiskave navedla svojo predhodno oceno in dvome o združljivosti obravnavanih ukrepov z notranjim trgom. Zadevni ukrepi so bili:






  — | Določitev višine garancije, ki je nižja od ravni, ki se običajno zahteva na podlagi Sporočila o bančništvu (11). Komisija je podvomila, da je bilo povračilo ob upoštevanju tveganja primerno. Komisija je tako določitev višine garancije odobrila le na podlagi zaveze Portugalske, da bo predložila načrt za prestrukturiranje, ki bi dolgoročno ustrezno obravnaval to ugodnost. |
| --- | --- | --- |

(43)

Komisija je v odločitvi z dne 10. novembra 2009 o sprožitvi formalnega postopka preiskave navedla svojo predhodno oceno in dvome o združljivosti obravnavanih ukrepov z notranjim trgom. Zadevni ukrepi so bili:

—

Določitev višine garancije, ki je nižja od ravni, ki se običajno zahteva na podlagi Sporočila o bančništvu (11). Komisija je podvomila, da je bilo povračilo ob upoštevanju tveganja primerno. Komisija je tako določitev višine garancije odobrila le na podlagi zaveze Portugalske, da bo predložila načrt za prestrukturiranje, ki bi dolgoročno ustrezno obravnaval to ugodnost.

| — | Dejstvo, da Portugalska ni predložila načrta za prestrukturiranje, čeprav je bila na to uradno opozorjena z dopisom z dne 6. oktobra 2009. |
| --- | --- |

—

Dejstvo, da Portugalska ni predložila načrta za prestrukturiranje, čeprav je bila na to uradno opozorjena z dopisom z dne 6. oktobra 2009.

| — | Podaljšanje garancije (5. junija 2009) prek obdobja šestih mesecev, ki ga je Komisija prvotno odobrila. |
| --- | --- |

—

Podaljšanje garancije (5. junija 2009) prek obdobja šestih mesecev, ki ga je Komisija prvotno odobrila.

4.   PRIPOMBE PORTUGALSKE

| (44) | Portugalski organi so v pripombah o začetku formalnega postopka preiskave trdili, da so se zavedali zaveze do Komisije, da predložijo načrt za prestrukturiranje banke BPP. Glede na njihovo stališče z dne 13. aprila 2010 je bila za predložitev načrta za prestrukturiranje na zadnji stopnji odgovorna banka BPP (z odobritvijo Banke Portugalske), država Portugalska pa je bila odgovorna samo za to, da načrt pošlje Komisiji. Portugalski organi načrta za prestrukturiranje Komisiji niso predložili preprosto zato, ker načrta, ki ga je predložila banka BPP, Banka Portugalske ni odobrila. Zato odredbe o predložitvi podatkov, določene v Odločbi Komisije z dne 10. novembra 2009, ni bilo mogoče izpolniti, kljub političnim prizadevanjem portugalske države zagotoviti, da bi banka BPP dejansko izpolnila svoje obveznosti do Banke Portugalske, države in na koncu Komisije. |
| --- | --- |

(44)

Portugalski organi so v pripombah o začetku formalnega postopka preiskave trdili, da so se zavedali zaveze do Komisije, da predložijo načrt za prestrukturiranje banke BPP. Glede na njihovo stališče z dne 13. aprila 2010 je bila za predložitev načrta za prestrukturiranje na zadnji stopnji odgovorna banka BPP (z odobritvijo Banke Portugalske), država Portugalska pa je bila odgovorna samo za to, da načrt pošlje Komisiji. Portugalski organi načrta za prestrukturiranje Komisiji niso predložili preprosto zato, ker načrta, ki ga je predložila banka BPP, Banka Portugalske ni odobrila. Zato odredbe o predložitvi podatkov, določene v Odločbi Komisije z dne 10. novembra 2009, ni bilo mogoče izpolniti, kljub političnim prizadevanjem portugalske države zagotoviti, da bi banka BPP dejansko izpolnila svoje obveznosti do Banke Portugalske, države in na koncu Komisije.

| (45) | Glede državne pomoči banki BPP Portugalska trdi, da je le-ta bila in je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU, kolikor je bila dodeljena za zagotovitev stabilnosti nacionalnega finančnega sistema, po analogiji s tem, kar se je dogajalo v evropskem okviru. |
| --- | --- |

(45)

Glede državne pomoči banki BPP Portugalska trdi, da je le-ta bila in je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU, kolikor je bila dodeljena za zagotovitev stabilnosti nacionalnega finančnega sistema, po analogiji s tem, kar se je dogajalo v evropskem okviru.

| (46) | Glede podaljšanj državne garancije za posojilo v višini 450 milijonov EUR Portugalska trdi, da niso nova državna pomoč, ker se položaj, ki je bil podlaga za to, da je Komisija odobrila ukrep državne pomoči, ni spremenil. Pogoji državne garancije, ki je bila podaljšana dvakrat, se niso spremenili: (i) vrednost posojila se ni povišala; (ii) obveznosti, ki jih posojilo izpolnjuje, se niso spremenile (12); (iii) na podlagi pogodbe o garanciji bi garancija prenehala veljati šele trideset dni po dnevu zadnjega plačila kapitala in obresti in Komisija je vedela, da je bila posojilna pogodba za dve leti (13). |
| --- | --- |

(46)

Glede podaljšanj državne garancije za posojilo v višini 450 milijonov EUR Portugalska trdi, da niso nova državna pomoč, ker se položaj, ki je bil podlaga za to, da je Komisija odobrila ukrep državne pomoči, ni spremenil. Pogoji državne garancije, ki je bila podaljšana dvakrat, se niso spremenili: (i) vrednost posojila se ni povišala; (ii) obveznosti, ki jih posojilo izpolnjuje, se niso spremenile (12); (iii) na podlagi pogodbe o garanciji bi garancija prenehala veljati šele trideset dni po dnevu zadnjega plačila kapitala in obresti in Komisija je vedela, da je bila posojilna pogodba za dve leti (13).

| (47) | Glede nepriglasitve podaljšanj državne garancije portugalski organi trdijo, da podaljšanje posojilne pogodbe ni bilo odvisno od portugalske države, ampak od bančnega konzorcija in banke BPP in da bi nepodaljšanje garancije imelo za portugalski finančni sistem enako negativne posledice kot so bile posledice, ki so povsem utemeljile odobritev ukrepa državne pomoči s strani Komisije. Nadalje Portugalska meni, da so bila podaljšanja samodejna na podlagi pogodbe, ki ureja posojilno pogodbo, čeprav so bila vseeno formalizirana zaradi pravne varnosti glede bančnega konzorcija. |
| --- | --- |

(47)

Glede nepriglasitve podaljšanj državne garancije portugalski organi trdijo, da podaljšanje posojilne pogodbe ni bilo odvisno od portugalske države, ampak od bančnega konzorcija in banke BPP in da bi nepodaljšanje garancije imelo za portugalski finančni sistem enako negativne posledice kot so bile posledice, ki so povsem utemeljile odobritev ukrepa državne pomoči s strani Komisije. Nadalje Portugalska meni, da so bila podaljšanja samodejna na podlagi pogodbe, ki ureja posojilno pogodbo, čeprav so bila vseeno formalizirana zaradi pravne varnosti glede bančnega konzorcija.

| (48) | Poleg tega po trditvah portugalskih organov podaljšanja (tudi če se štejejo za novo pomoč) niso povzročila gospodarske prednosti, ker banka BPP v praksi ni poslovala vsaj od 1. decembra 2008 dalje. Zato ta ukrep, s podaljšanji ali brez njih, „banki BPP ni zagotovil gospodarske prednosti ali okrepil njenega položaja v primerjavi s konkurenčnimi ponudniki iz preprostega razloga, da banka BPP ni poslovala na trgu in zato ni konkurirala drugim bankam.“ (14) Portugalska zato meni, da ukrep ni vplival niti na konkurenco niti na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(48)

Poleg tega po trditvah portugalskih organov podaljšanja (tudi če se štejejo za novo pomoč) niso povzročila gospodarske prednosti, ker banka BPP v praksi ni poslovala vsaj od 1. decembra 2008 dalje. Zato ta ukrep, s podaljšanji ali brez njih, „banki BPP ni zagotovil gospodarske prednosti ali okrepil njenega položaja v primerjavi s konkurenčnimi ponudniki iz preprostega razloga, da banka BPP ni poslovala na trgu in zato ni konkurirala drugim bankam.“ (14) Portugalska zato meni, da ukrep ni vplival niti na konkurenco niti na trgovino med državami članicami.

| (49) | Portugalski organi so v svojih stališčih o pripombah zainteresiranih strani (glej spodaj) navedli, da je bilo posojilo v višini 450 milijonov EUR porabljeno na pregleden način, da se prepreči širjenje negativnih vplivov po sistemu in izpolnijo obveznosti banke BPP, kot so vpisane v bilanco stanja 24. novembra 2008. |
| --- | --- |

(49)

Portugalski organi so v svojih stališčih o pripombah zainteresiranih strani (glej spodaj) navedli, da je bilo posojilo v višini 450 milijonov EUR porabljeno na pregleden način, da se prepreči širjenje negativnih vplivov po sistemu in izpolnijo obveznosti banke BPP, kot so vpisane v bilanco stanja 24. novembra 2008.

| (50) | Portugalski organi tudi ugotavljajo, da bo Portugalska uveljavljala svoje pravice do zavarovanja, povezanega z garancijo, kot del postopka likvidacije banke BPP. Portugalska je prepričana, da bo zato, ker ima položaj privilegiranega upnika banke BPP, lahko povrnila celoten znesek 450 milijonov EUR, ki ga je izplačala bankam upnicam. V tej zvezi portugalski organi ugotavljajo, da je bila vrednost zavarovanja po stanju na dan 7. maja 2010 več kot 20 % višja od skupnega zneska posojila z garancijo. |
| --- | --- |

(50)

Portugalski organi tudi ugotavljajo, da bo Portugalska uveljavljala svoje pravice do zavarovanja, povezanega z garancijo, kot del postopka likvidacije banke BPP. Portugalska je prepričana, da bo zato, ker ima položaj privilegiranega upnika banke BPP, lahko povrnila celoten znesek 450 milijonov EUR, ki ga je izplačala bankam upnicam. V tej zvezi portugalski organi ugotavljajo, da je bila vrednost zavarovanja po stanju na dan 7. maja 2010 več kot 20 % višja od skupnega zneska posojila z garancijo.

| (51) | Glede zaveze države nadomestiti izgube do višine 250 000 EUR, ki jih imajo stranke absolutnega donosa, ki so se pridružile FEI, Portugalska trdi, da ta zaveza ni državna pomoč, ker (i) ne povzroča prenosa državnih sredstev na družbo za upravljanje FEI ali na kakšen drug organ, dejaven na trgu, (ii) je reden in sprejet mehanizem, ki je logično nadaljevanje sistema za povračilo škode vlagateljem, (iii) ne povzroča gospodarske prednosti za vlagatelje, na katere je usmerjena na splošno in izključno, v skladu z nacionalnimi in evropskimi pravnimi zahtevami, ali kakršnegakoli izkrivljanja konkurence na trgu ali v odnosih med državami članicami. |
| --- | --- |

(51)

Glede zaveze države nadomestiti izgube do višine 250 000 EUR, ki jih imajo stranke absolutnega donosa, ki so se pridružile FEI, Portugalska trdi, da ta zaveza ni državna pomoč, ker (i) ne povzroča prenosa državnih sredstev na družbo za upravljanje FEI ali na kakšen drug organ, dejaven na trgu, (ii) je reden in sprejet mehanizem, ki je logično nadaljevanje sistema za povračilo škode vlagateljem, (iii) ne povzroča gospodarske prednosti za vlagatelje, na katere je usmerjena na splošno in izključno, v skladu z nacionalnimi in evropskimi pravnimi zahtevami, ali kakršnegakoli izkrivljanja konkurence na trgu ali v odnosih med državami članicami.

| (52) | Portugalska tudi trdi, da bodo dejanska izplačila strankam FEI po tej zavezi minimalna, če bodo sploh izplačana. Portugalski organi menijo, da je zavarovalno kritje v višini 250 000 EUR ukrep za krepitev zaupanja v stranke FEI, ki pa v večini scenarijev sploh ne bo povzročilo dejanskih izplačil. V konzervativnem scenariju, ki temelji na predpostavki, da se vrednost sredstev FEI v naslednjih štirih letih še poslabša od vrednosti v oktobru 2009, Portugalska računa, da bi bilo najvišje izplačilo na stranko približno 68 000 EUR. V bolj ugodnih scenarijih pa izplačila sploh ne bi bilo. |
| --- | --- |

(52)

Portugalska tudi trdi, da bodo dejanska izplačila strankam FEI po tej zavezi minimalna, če bodo sploh izplačana. Portugalski organi menijo, da je zavarovalno kritje v višini 250 000 EUR ukrep za krepitev zaupanja v stranke FEI, ki pa v večini scenarijev sploh ne bo povzročilo dejanskih izplačil. V konzervativnem scenariju, ki temelji na predpostavki, da se vrednost sredstev FEI v naslednjih štirih letih še poslabša od vrednosti v oktobru 2009, Portugalska računa, da bi bilo najvišje izplačilo na stranko približno 68 000 EUR. V bolj ugodnih scenarijih pa izplačila sploh ne bi bilo.

5.   PRIPOMBE OSTALIH ZAINTERESIRANIH STRANI

| (53) | Na podlagi člena 6 Odločbe Komisije z dne 10. novembra 2009 o začetku formalnega postopka preiskave je Komisija 6. aprila 2010 prejela pripombe ustrezno identificiranih tretjih strani, ki so želele ostati anonimne. Zainteresirane strani so v svojih pripombah o začetku formalnega postopka preiskave poudarile, da ni bil spoštovan noben pogoj, pod katerim je bila izdana državna garancija za posojilo (trajanje največ šest mesecev in predložitev načrta za prestrukturiranje). Zato je glede na predložene pripombe pomoč nezakonita in Komisija bi morala Portugalski odrediti, naj prekine garancijo. Poleg tega 450 milijonov EUR ni bilo porabljenih ta prestrukturiranje banke, ampak za poplačilo nekaterih strank banke BPP, vsi drugi pa so bili oškodovani. |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi člena 6 Odločbe Komisije z dne 10. novembra 2009 o začetku formalnega postopka preiskave je Komisija 6. aprila 2010 prejela pripombe ustrezno identificiranih tretjih strani, ki so želele ostati anonimne. Zainteresirane strani so v svojih pripombah o začetku formalnega postopka preiskave poudarile, da ni bil spoštovan noben pogoj, pod katerim je bila izdana državna garancija za posojilo (trajanje največ šest mesecev in predložitev načrta za prestrukturiranje). Zato je glede na predložene pripombe pomoč nezakonita in Komisija bi morala Portugalski odrediti, naj prekine garancijo. Poleg tega 450 milijonov EUR ni bilo porabljenih ta prestrukturiranje banke, ampak za poplačilo nekaterih strank banke BPP, vsi drugi pa so bili oškodovani.

6.   OCENA

6.1   Opredelitev ukrepov kot državne pomoči

| (54) | V členu 107(1) PDEU je določeno:
  „Razen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor škodi trgovini med državami članicami.“ |
| --- | --- |

(54)

V členu 107(1) PDEU je določeno:

„Razen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor škodi trgovini med državami članicami.“

| (55) | Člen 107(1) PDEU se lahko uporablja, če se ukrep pomoči, za katerega je odgovorna država, dodeli iz državnih sredstev, prizadene trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco na notranjem trgu z dajanjem selektivne gospodarske prednosti posameznim podjetjem. |
| --- | --- |

(55)

Člen 107(1) PDEU se lahko uporablja, če se ukrep pomoči, za katerega je odgovorna država, dodeli iz državnih sredstev, prizadene trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco na notranjem trgu z dajanjem selektivne gospodarske prednosti posameznim podjetjem.

6.1.1   Državna garancija za posojilo v višini 450 milijonov EUR

| (56) | Komisija opozarja, da je že v Odločbi o pomoči za reševanje z dne 13. marca 2009 ugotovila, da državna garancija pomeni državno pomoč (15). Ukrep se financira iz državnih sredstev, ker vključuje državno garancijo, ki jo je odobrila Portugalska. Povračilo portugalske države bančnemu konzorciju z dne 13. maja 2010 (glej uvodno izjavo 42 zgoraj) jasno dokazuje, da so bila vključena državna sredstva. |
| --- | --- |

(56)

Komisija opozarja, da je že v Odločbi o pomoči za reševanje z dne 13. marca 2009 ugotovila, da državna garancija pomeni državno pomoč (15). Ukrep se financira iz državnih sredstev, ker vključuje državno garancijo, ki jo je odobrila Portugalska. Povračilo portugalske države bančnemu konzorciju z dne 13. maja 2010 (glej uvodno izjavo 42 zgoraj) jasno dokazuje, da so bila vključena državna sredstva.

| (57) | Kot je bilo že ugotovljeno v Odločbi o pomoči za reševanje z dne 13. marca 2009 (16), je garancija banki BPP omogočila za posojilo pridobiti boljše finančne pogoje kot so običajno na voljo na trgu za gospodarske družbe v podobnih okoliščinah in kot so priznali portugalski organi je zelo majhna verjetnost, da bi bila taka posojila sploh na voljo. V tej zvezi je v Odločbi o pomoči za reševanje že navedeno, da je bila pristojbina v višini 20 baznih točk bistveno nižja od ravni, ki je rezultat uporabe priporočila Evropske centralne banke z dne 20. oktobra 2008. Kljub visoki ravni zavarovanja je Komisija ugotovila, da je bilo povračilo za državno garancijo znatno nižje, kot bi se na splošno štelo za ustrezno za banke v težavah. Povračilo se je štelo kot primerno samo v fazi reševanja pod pogojem, da se do 5. junija 2009 predloži načrt za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(57)

Kot je bilo že ugotovljeno v Odločbi o pomoči za reševanje z dne 13. marca 2009 (16), je garancija banki BPP omogočila za posojilo pridobiti boljše finančne pogoje kot so običajno na voljo na trgu za gospodarske družbe v podobnih okoliščinah in kot so priznali portugalski organi je zelo majhna verjetnost, da bi bila taka posojila sploh na voljo. V tej zvezi je v Odločbi o pomoči za reševanje že navedeno, da je bila pristojbina v višini 20 baznih točk bistveno nižja od ravni, ki je rezultat uporabe priporočila Evropske centralne banke z dne 20. oktobra 2008. Kljub visoki ravni zavarovanja je Komisija ugotovila, da je bilo povračilo za državno garancijo znatno nižje, kot bi se na splošno štelo za ustrezno za banke v težavah. Povračilo se je štelo kot primerno samo v fazi reševanja pod pogojem, da se do 5. junija 2009 predloži načrt za prestrukturiranje.

| (58) | Za razliko od drugih bank, ki niso bile deležne državne garancije za posojila, je banka BPP imela gospodarsko prednost, ker je bila pristojbina, zaračunana za državno garancijo, očitno pod tržno ravnjo. |
| --- | --- |

(58)

Za razliko od drugih bank, ki niso bile deležne državne garancije za posojila, je banka BPP imela gospodarsko prednost, ker je bila pristojbina, zaračunana za državno garancijo, očitno pod tržno ravnjo.

| (59) | Trditve portugalskih organov, da banka BPP po 1. decembru 2008 ni poslovala na trgu, ni mogoče sprejeti. Glede na to, da je Banka Portugalske banki BPP bančno dovoljenje odvzela šele 15. aprila 2010, bi banka BPP lahko v zelo kratkem času vstopila ali ponovno vstopila na trg. Načrti za sanacijo banke BPP, predloženi od decembra 2008 do aprila 2009, kažejo možnost, da bi banka zaradi sanacijskega ukrepa lahko nadaljevala z opravljanem gospodarske dejavnosti. Zaradi dejavnosti in položaja banke BPP na nacionalnih in mednarodnih finančnih trgih ta prednost lahko vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) PDEU. Banka BPP je šele od 15. aprila 2010, ko ji je bilo odvzeto bančno dovoljenje, izgubila zmožnost ponovnega vstopa na trg in s tem možnost izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(59)

Trditve portugalskih organov, da banka BPP po 1. decembru 2008 ni poslovala na trgu, ni mogoče sprejeti. Glede na to, da je Banka Portugalske banki BPP bančno dovoljenje odvzela šele 15. aprila 2010, bi banka BPP lahko v zelo kratkem času vstopila ali ponovno vstopila na trg. Načrti za sanacijo banke BPP, predloženi od decembra 2008 do aprila 2009, kažejo možnost, da bi banka zaradi sanacijskega ukrepa lahko nadaljevala z opravljanem gospodarske dejavnosti. Zaradi dejavnosti in položaja banke BPP na nacionalnih in mednarodnih finančnih trgih ta prednost lahko vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) PDEU. Banka BPP je šele od 15. aprila 2010, ko ji je bilo odvzeto bančno dovoljenje, izgubila zmožnost ponovnega vstopa na trg in s tem možnost izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami.

| (60) | Na podlagi zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da je državna garancija banki BPP zagotovila gospodarsko prednost z uporabo državnih sredstev, za katero je odgovorna Portugalska. Ta prednost lahko prizadene konkurenco in trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) PDEU. Ukrep zato pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(60)

Na podlagi zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da je državna garancija banki BPP zagotovila gospodarsko prednost z uporabo državnih sredstev, za katero je odgovorna Portugalska. Ta prednost lahko prizadene konkurenco in trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) PDEU. Ukrep zato pomeni državno pomoč.

6.1.2   Garancija v višini 250 000 EUR za stranke FEI

| (61) | Kakor je opisano zgoraj, so upravičenci do tega ukrepa stranke banke BPP, ki so vlagale v produkte absolutnega donosa in se odločile, da se pridružijo FEI. Brez rešitve, ki jo je izvedla Portugalska, stranke FEI lahko ne bi dobile povračila ali pa bi bil znesek povračila nižji kot na podlagi garancije. Po lastni oceni Portugalske je verjetno, da je donos za stranke FEI zaradi garancije večji. Zato so stranke FEI zaradi ukrepa imele prednost. |
| --- | --- |

(61)

Kakor je opisano zgoraj, so upravičenci do tega ukrepa stranke banke BPP, ki so vlagale v produkte absolutnega donosa in se odločile, da se pridružijo FEI. Brez rešitve, ki jo je izvedla Portugalska, stranke FEI lahko ne bi dobile povračila ali pa bi bil znesek povračila nižji kot na podlagi garancije. Po lastni oceni Portugalske je verjetno, da je donos za stranke FEI zaradi garancije večji. Zato so stranke FEI zaradi ukrepa imele prednost.

| (62) | Vendar deponiranje sredstev ne pomeni nujno gospodarske dejavnosti v smislu pravil glede državne pomoči in po ugotovitvah Portugalske je večina udeležencev FEI posameznikov, ki niso podjetja. Kolikor pa zneski FEI, ki jih krije državna garancija, zagotavljajo prednost podjetjem, so lahko državna pomoč. |
| --- | --- |

(62)

Vendar deponiranje sredstev ne pomeni nujno gospodarske dejavnosti v smislu pravil glede državne pomoči in po ugotovitvah Portugalske je večina udeležencev FEI posameznikov, ki niso podjetja. Kolikor pa zneski FEI, ki jih krije državna garancija, zagotavljajo prednost podjetjem, so lahko državna pomoč.

| (63) | Vendar številke, ki jih je posredovala Portugalska, jasno kažejo, da bodo izplačila države v naslednjih treh letih precej nižja od praga de minimis v višini 200 000 EUR (17), ko se upoštevajo kritja, ki ga zagotavlja odškodninski sistem za vlagatelje in sklad zajamčenih vlog ter verjetna vrednost, ki jo bodo vlagatelji ob preudarnih predpostavkah izterjali od finančnega premoženja za zavarovanje. |
| --- | --- |

(63)

Vendar številke, ki jih je posredovala Portugalska, jasno kažejo, da bodo izplačila države v naslednjih treh letih precej nižja od praga de minimis v višini 200 000 EUR (17), ko se upoštevajo kritja, ki ga zagotavlja odškodninski sistem za vlagatelje in sklad zajamčenih vlog ter verjetna vrednost, ki jo bodo vlagatelji ob preudarnih predpostavkah izterjali od finančnega premoženja za zavarovanje.

6.2   Združljivost na podlagi člena 107(3) PDEU

6.2.1   Državna garancija za posojilo v višini 450 milijonov EUR

| (64) | Portugalska trdi, da je element pomoči treba oceniti na podlagi člena 107(3)(b) PDEU, ki Komisiji omogoča, da razglasi pomoč za združljivo z notranjim trgom, če je namenjena odpravljanje „resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija opozarja, da je Splošno sodišče poudarilo, da je treba člen 107(3)(b) PDEU uporabljati omejeno in da mora obravnavati motnje v celotnem gospodarstvu države članice (18). |
| --- | --- |

(64)

Portugalska trdi, da je element pomoči treba oceniti na podlagi člena 107(3)(b) PDEU, ki Komisiji omogoča, da razglasi pomoč za združljivo z notranjim trgom, če je namenjena odpravljanje „resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija opozarja, da je Splošno sodišče poudarilo, da je treba člen 107(3)(b) PDEU uporabljati omejeno in da mora obravnavati motnje v celotnem gospodarstvu države članice (18).

| (65) | Komisija je že potrdila, da trenutna svetovna finančna kriza lahko povzroči resne motnje v gospodarstvu države članice in da se lahko šteje, da so ukrepi v podporo bankam primerni za odpravljanje te motnje. Ta ocena je bila potrjena v Sporočilu o bančništvu (19), Sporočilu o dokapitalizaciji (20), Sporočilu o oslabljenih sredstvih (21) in Sporočilu o prestrukturiranju (22), ki jih je sprejela Komisija. Člen 107(3)(b) PDEU je zato lahko pravna podlaga za ukrepe pomoči, sprejete za reševanje te sistemske krize. Kar natančneje zadeva portugalsko gospodarstvo, pa je bila to tudi ustrezna pravna podlaga za različne odločitve Komisije o odobritvi ukrepov, ki so jih portugalski organi sprejeli za boj proti finančni krizi, zlasti odobritev portugalske sheme dokapitalizacije in podaljšanje te sheme, zadnja taka odločitev je bila sprejeta marca 2010 (23). |
| --- | --- |

(65)

Komisija je že potrdila, da trenutna svetovna finančna kriza lahko povzroči resne motnje v gospodarstvu države članice in da se lahko šteje, da so ukrepi v podporo bankam primerni za odpravljanje te motnje. Ta ocena je bila potrjena v Sporočilu o bančništvu (19), Sporočilu o dokapitalizaciji (20), Sporočilu o oslabljenih sredstvih (21) in Sporočilu o prestrukturiranju (22), ki jih je sprejela Komisija. Člen 107(3)(b) PDEU je zato lahko pravna podlaga za ukrepe pomoči, sprejete za reševanje te sistemske krize. Kar natančneje zadeva portugalsko gospodarstvo, pa je bila to tudi ustrezna pravna podlaga za različne odločitve Komisije o odobritvi ukrepov, ki so jih portugalski organi sprejeli za boj proti finančni krizi, zlasti odobritev portugalske sheme dokapitalizacije in podaljšanje te sheme, zadnja taka odločitev je bila sprejeta marca 2010 (23).

| (66) | Glede obravnavanega primera Komisija ugotavlja tudi, da je bila v njeni Odločbi o pomoči za reševanje ocenjena uporabnost člena 107(3)(b) PDEU in ugotovljeno je bilo, da se uporablja, ker bi neizpolnjevanje finančnih obveznosti banke BPP lahko negativno vplivalo na celoten portugalski finančni sistem (glede uvodne izjave 33 do 45 Odločbe o pomoči za reševanje). |
| --- | --- |

(66)

Glede obravnavanega primera Komisija ugotavlja tudi, da je bila v njeni Odločbi o pomoči za reševanje ocenjena uporabnost člena 107(3)(b) PDEU in ugotovljeno je bilo, da se uporablja, ker bi neizpolnjevanje finančnih obveznosti banke BPP lahko negativno vplivalo na celoten portugalski finančni sistem (glede uvodne izjave 33 do 45 Odločbe o pomoči za reševanje).

| (67) | Portugalska kljub večkratnim zaprosilom in odredbi o predložitvi podatkov, kakor je opisano v odstavkih 30 do 32 zgoraj, ni predložila načrta za prestrukturiranje in je dvakrat podaljšala garancijo, ne da bi o tem predhodno obvestila Komisijo in pridobila njeno odobritev. |
| --- | --- |

(67)

Portugalska kljub večkratnim zaprosilom in odredbi o predložitvi podatkov, kakor je opisano v odstavkih 30 do 32 zgoraj, ni predložila načrta za prestrukturiranje in je dvakrat podaljšala garancijo, ne da bi o tem predhodno obvestila Komisijo in pridobila njeno odobritev.

| (68) | Trditev portugalskih organov, da je Komisija vedela, da se na podlagi pogodbe garancija lahko zagotovi za dve leti in da ni bilo bistvenih sprememb državne garancije, ni mogoče sprejeti. Odločba o pomoči za reševanje je povezovala odobritev državne garancije s tem, da bodo portugalski organi izpolnili svojo zavezo v šestih mesecih predložiti načrt za prestrukturiranje. Portugalski organi te zaveze niso izpolnili. |
| --- | --- |

(68)

Trditev portugalskih organov, da je Komisija vedela, da se na podlagi pogodbe garancija lahko zagotovi za dve leti in da ni bilo bistvenih sprememb državne garancije, ni mogoče sprejeti. Odločba o pomoči za reševanje je povezovala odobritev državne garancije s tem, da bodo portugalski organi izpolnili svojo zavezo v šestih mesecih predložiti načrt za prestrukturiranje. Portugalski organi te zaveze niso izpolnili.

| (69) | Obstoj v pogodbi določenega podaljšanja državne garancije, ki temelji na odločitvi bančnega konzorcija in banke BPP, ne more Portugalske odvezati natančnih in izrecno določenih obveznosti, ki izhajajo iz zaveze, dane Komisiji in na katerih je temeljila Odločba o pomoči za reševanje, ali obveznosti po členu 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(69)

Obstoj v pogodbi določenega podaljšanja državne garancije, ki temelji na odločitvi bančnega konzorcija in banke BPP, ne more Portugalske odvezati natančnih in izrecno določenih obveznosti, ki izhajajo iz zaveze, dane Komisiji in na katerih je temeljila Odločba o pomoči za reševanje, ali obveznosti po členu 108(3) PDEU.

| (70) | Stališče Portugalske glede obveznosti predložiti načrt za prestrukturiranje, ki trdi, da je bila njena edina dolžnost Komisiji poslati načrt za prestrukturiranje, ni mogoče sprejeti z vidika zavez, na katerih je temeljila Odločba o pomoči za reševanje. Vsekakor je dejstvo, da načrt za prestrukturiranje ni bil predložen v časovnem obdobju, predpisanem v Odločbi o pomoči za reševanje in zato podlaga, na kateri je bila izdana odobritev, ni bila izpolnjena. |
| --- | --- |

(70)

Stališče Portugalske glede obveznosti predložiti načrt za prestrukturiranje, ki trdi, da je bila njena edina dolžnost Komisiji poslati načrt za prestrukturiranje, ni mogoče sprejeti z vidika zavez, na katerih je temeljila Odločba o pomoči za reševanje. Vsekakor je dejstvo, da načrt za prestrukturiranje ni bil predložen v časovnem obdobju, predpisanem v Odločbi o pomoči za reševanje in zato podlaga, na kateri je bila izdana odobritev, ni bila izpolnjena.

| (71) | Iz navedenega izhaja, da je bila višine garancije nižja od ravni, ki se običajno zahteva na podlagi Sporočila o bančništvu, da se šteje kot združljiva pomoč in da je Komisija višino v Odločbi o pomoči za reševanje odobrila samo na podlagi zaveze Portugalske, da bo predložila načrt za prestrukturiranje ali načrt za likvidacijo, ki bo ustrezno zmanjšal izkrivljanje konkurence. Ker do 5. junija 2009 tak načrt ni bil predložen, Komisija ugotavlja, da garancija, ki jo je Portugalska zagotovila 5. decembra 2008 in njeno podaljšanje po 5. juniju 2009, nista združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(71)

Iz navedenega izhaja, da je bila višine garancije nižja od ravni, ki se običajno zahteva na podlagi Sporočila o bančništvu, da se šteje kot združljiva pomoč in da je Komisija višino v Odločbi o pomoči za reševanje odobrila samo na podlagi zaveze Portugalske, da bo predložila načrt za prestrukturiranje ali načrt za likvidacijo, ki bo ustrezno zmanjšal izkrivljanje konkurence. Ker do 5. junija 2009 tak načrt ni bil predložen, Komisija ugotavlja, da garancija, ki jo je Portugalska zagotovila 5. decembra 2008 in njeno podaljšanje po 5. juniju 2009, nista združljiva z notranjim trgom.

| (72) | Čeprav Portugalska ni predložila načrta za prestrukturiranje banke BPP, so portugalski organi posredovali informacije, ki dokazujejo, da se bo likvidacijski postopek, ki se je začel 15. aprila 2010 z odvzemom bančnega dovoljenja, zaključil z likvidacijo banke. Poleg tega delničarji banke BPP ne bodo dobili nobene odškodnine, razen morebitnih zneskov, ki izvirajo iz likvidacijskega postopka samega. Komisija na podlagi teh informacij meni, da v prihodnje v zvezi z banko BPP ne bo nevarnosti izkrivljanja konkurence. Ta ugotovitev pa ne odpravlja nezdružljivosti ukrepa, ki ga je Portugalska odobrila za obdobje od 5. decembra 2008 do 15. aprila 2010. |
| --- | --- |

(72)

Čeprav Portugalska ni predložila načrta za prestrukturiranje banke BPP, so portugalski organi posredovali informacije, ki dokazujejo, da se bo likvidacijski postopek, ki se je začel 15. aprila 2010 z odvzemom bančnega dovoljenja, zaključil z likvidacijo banke. Poleg tega delničarji banke BPP ne bodo dobili nobene odškodnine, razen morebitnih zneskov, ki izvirajo iz likvidacijskega postopka samega. Komisija na podlagi teh informacij meni, da v prihodnje v zvezi z banko BPP ne bo nevarnosti izkrivljanja konkurence. Ta ugotovitev pa ne odpravlja nezdružljivosti ukrepa, ki ga je Portugalska odobrila za obdobje od 5. decembra 2008 do 15. aprila 2010.

| (73) | Komisija je zaradi določitve tržne cene obresti za posojilo svojo oceno naredila na podlagi Sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (24). Komisija določi referenčne obrestne mere, ki bi morale odražati povprečno višino obrestnih mer, ki na trgu veljajo za srednjeročna in dolgoročna posojila z običajnimi zavarovanji. Ta referenčna obrestna mera je najnižja obrestna mera, ki se jo v posebej tveganih primerih (npr. podjetja v težavah) ali kjer ni zagotovljeno zavarovanje, ki ga običajno zahtevajo banke, lahko zviša. V izjemnih okoliščinah je lahko element pomoči garancije celo enak znesku, ki ga dejansko krije navedena garancija. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je zaradi določitve tržne cene obresti za posojilo svojo oceno naredila na podlagi Sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (24). Komisija določi referenčne obrestne mere, ki bi morale odražati povprečno višino obrestnih mer, ki na trgu veljajo za srednjeročna in dolgoročna posojila z običajnimi zavarovanji. Ta referenčna obrestna mera je najnižja obrestna mera, ki se jo v posebej tveganih primerih (npr. podjetja v težavah) ali kjer ni zagotovljeno zavarovanje, ki ga običajno zahtevajo banke, lahko zviša. V izjemnih okoliščinah je lahko element pomoči garancije celo enak znesku, ki ga dejansko krije navedena garancija.

| (74) | Garancija je banki BPP omogočila pridobitev boljših finančnih pogojev za posojilo, kot so običajno na voljo na finančnih trgih. Komisija meni, da se element pomoči garancije lahko izračuna kot razlika med obrestno mero, ki bi jo banka BPP morala plačati pod tržnimi pogoji, t. j. brez garancije, in obrestno mero, ki je bila dejansko določena za posojilo z garancijo. Lahko se šteje, da ta razlika ustreza premiji, ki bi jo za te garancije zahteval tržno usmerjeni porok. |
| --- | --- |

(74)

Garancija je banki BPP omogočila pridobitev boljših finančnih pogojev za posojilo, kot so običajno na voljo na finančnih trgih. Komisija meni, da se element pomoči garancije lahko izračuna kot razlika med obrestno mero, ki bi jo banka BPP morala plačati pod tržnimi pogoji, t. j. brez garancije, in obrestno mero, ki je bila dejansko določena za posojilo z garancijo. Lahko se šteje, da ta razlika ustreza premiji, ki bi jo za te garancije zahteval tržno usmerjeni porok.

| (75) | Komisija je zato mnenja, da bi morala banka BPP v obravnavanem primeru brez garancije plačati obrestno mero, ki bi ustrezala najmanj referenčni obrestni meri plus 400 baznih točk, ker je bilo podjetje v težavah, ki zagotavlja visoko raven zavarovanja. Komisija meni, da je zaradi visokega zavarovanja posojila (glej uvodno izjavo 17) razmik 400 baznih točk ustrezen, ker je povečal verjetnost, da bo posojilodajalec lahko izterjal vsaj del posojila kljub zelo težkemu položaju banke BPP. Element pomoči garancije je tako sestavljen iz razlike med referenčno obrestno mero plus 400 baznih točk in obrestno mero, ki je bila določena za posojilo z garancijo (t. j. EURIBOR + 100 baznih točk), po odbitku cene, ki je bila dejansko plačana za garancijo, t. j. 20 baznih točk. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je zato mnenja, da bi morala banka BPP v obravnavanem primeru brez garancije plačati obrestno mero, ki bi ustrezala najmanj referenčni obrestni meri plus 400 baznih točk, ker je bilo podjetje v težavah, ki zagotavlja visoko raven zavarovanja. Komisija meni, da je zaradi visokega zavarovanja posojila (glej uvodno izjavo 17) razmik 400 baznih točk ustrezen, ker je povečal verjetnost, da bo posojilodajalec lahko izterjal vsaj del posojila kljub zelo težkemu položaju banke BPP. Element pomoči garancije je tako sestavljen iz razlike med referenčno obrestno mero plus 400 baznih točk in obrestno mero, ki je bila določena za posojilo z garancijo (t. j. EURIBOR + 100 baznih točk), po odbitku cene, ki je bila dejansko plačana za garancijo, t. j. 20 baznih točk.

| (76) | Pri tem Komisija ugotavlja tudi, da je Portugalska navedla, da je že vložila zahtevke, ki so potrebni za izvajanje privilegiranih in prednostnih pravic nad zavarovanjem, ki jih ima nad banko BPP in da bo s tem nadaljevala, dokler ne bo izterjan celoten znesek posojila (25). Komisija meni, da je Portugalska to dolžna storiti zaradi izvajanja določb garancijske pogodbe; kakršnokoli neizvajanje pravic nad zavarovanjem z namenom izterjave celotnega zneska posojila bi pomenilo državno pomoč v korist banke BPP. |
| --- | --- |

(76)

Pri tem Komisija ugotavlja tudi, da je Portugalska navedla, da je že vložila zahtevke, ki so potrebni za izvajanje privilegiranih in prednostnih pravic nad zavarovanjem, ki jih ima nad banko BPP in da bo s tem nadaljevala, dokler ne bo izterjan celoten znesek posojila (25). Komisija meni, da je Portugalska to dolžna storiti zaradi izvajanja določb garancijske pogodbe; kakršnokoli neizvajanje pravic nad zavarovanjem z namenom izterjave celotnega zneska posojila bi pomenilo državno pomoč v korist banke BPP.

6.3   Uporaba posojila v višini 450 milijonov EUR s strani banke BPP

| (77) | Zainteresirana tretja stran, ki je predložila svoje pripombe v zvezi z odločitvijo Komisije o začetku formalnega postopka preiskave, trdi, da posojilo v višini 450 milijonov EUR ni bilo porabljeno za prestrukturiranje banke BPP, ampak za poplačilo nekaterih strank banke BPP, vsi drugi pa so bili oškodovani. Komisija je od portugalskih organov prejela podatke, ki kažejo, da je bilo posojilo uporabljeno za poplačilo upnikov, katerih posojila so zapadla ali pa so se njihove kreditne linije iztekale in so se odločili, da posojil ali kreditnih linij ne bodo podaljšali. Komisija ni našla trdnih dokazov, ki bi podkrepili te trditve zainteresirane tretje strani. |
| --- | --- |

(77)

Zainteresirana tretja stran, ki je predložila svoje pripombe v zvezi z odločitvijo Komisije o začetku formalnega postopka preiskave, trdi, da posojilo v višini 450 milijonov EUR ni bilo porabljeno za prestrukturiranje banke BPP, ampak za poplačilo nekaterih strank banke BPP, vsi drugi pa so bili oškodovani. Komisija je od portugalskih organov prejela podatke, ki kažejo, da je bilo posojilo uporabljeno za poplačilo upnikov, katerih posojila so zapadla ali pa so se njihove kreditne linije iztekale in so se odločili, da posojil ali kreditnih linij ne bodo podaljšali. Komisija ni našla trdnih dokazov, ki bi podkrepili te trditve zainteresirane tretje strani.

7.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (78) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da državna garancija, prenesena na banko BPP, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki se ne more šteti za združljivo notranjim trgom. |
| --- | --- |

(78)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da državna garancija, prenesena na banko BPP, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki se ne more šteti za združljivo notranjim trgom.

8.   VRAČILO

| (79) | V členu 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 je določeno, da če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč. Vrniti je treba le pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(79)

V členu 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 je določeno, da če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč. Vrniti je treba le pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom.

| (80) | Namen vračila je ponovno vzpostaviti stanje pred dodelitvijo pomoči. To je vzpostavljeno, ko banka BPP vrne nezdružljivo pomoč in s tem izgubi prednost, ki jo je imela pred svojimi konkurenčnimi ponudniki. Znesek, ki ga je treba izterjati, mora biti tak, da se odpravi gospodarska prednost banke BPP. |
| --- | --- |

(80)

Namen vračila je ponovno vzpostaviti stanje pred dodelitvijo pomoči. To je vzpostavljeno, ko banka BPP vrne nezdružljivo pomoč in s tem izgubi prednost, ki jo je imela pred svojimi konkurenčnimi ponudniki. Znesek, ki ga je treba izterjati, mora biti tak, da se odpravi gospodarska prednost banke BPP.

| (81) | Ob upoštevanju točke 3.1 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev („Obvestilo Komisije o poroštvih“) (26), je pri posamezni državni pomoči treba element pomoči oceniti s sklicevanjem na pogoje poroštva in posojila. Komisija glede na resne finančne težave banke BPP ob dodelitvi garancije meni, da je obstajalo zelo malo možnosti, da bi lahko podjetje pridobilo bančno posojilo na trgu brez posredovanja države. |
| --- | --- |

(81)

Ob upoštevanju točke 3.1 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev („Obvestilo Komisije o poroštvih“) (26), je pri posamezni državni pomoči treba element pomoči oceniti s sklicevanjem na pogoje poroštva in posojila. Komisija glede na resne finančne težave banke BPP ob dodelitvi garancije meni, da je obstajalo zelo malo možnosti, da bi lahko podjetje pridobilo bančno posojilo na trgu brez posredovanja države.

| (82) | Če za povračilo državne garancije ni mogoče določiti ustrezne tržne cene, je za natančno določitev zneska pomoči treba opredeliti ustrezno merilo. Kakor je določeno v prvi alineji točke 3.2 Obvestila Komisije o poroštvih, se „gotovinski ekvivalent dotacije“ poroštva za posojila v določenem letu lahko izračuna na enak način kot ekvivalent dotacije ugodnega posojila. To pomeni, da se znesek pomoči lahko izračuna kot razlika med teoretično tržno obrestno mero ter obrestno mero, pridobljeno z državnim poroštvom, potem ko se odštejejo morebiti plačane premije. |
| --- | --- |

(82)

Če za povračilo državne garancije ni mogoče določiti ustrezne tržne cene, je za natančno določitev zneska pomoči treba opredeliti ustrezno merilo. Kakor je določeno v prvi alineji točke 3.2 Obvestila Komisije o poroštvih, se „gotovinski ekvivalent dotacije“ poroštva za posojila v določenem letu lahko izračuna na enak način kot ekvivalent dotacije ugodnega posojila. To pomeni, da se znesek pomoči lahko izračuna kot razlika med teoretično tržno obrestno mero ter obrestno mero, pridobljeno z državnim poroštvom, potem ko se odštejejo morebiti plačane premije.

| (83) | Ob upoštevanju finančnih težav banke BPP in zagotovljenega zavarovanja bi v obravnavanem primeru banka BPP morala posojilo plačati v skladu s tržnimi pogoji, tj. brez garancije, referenčno obrestno mero plus premijo za tveganje v višini 400 baznih točk. Zato je treba znesek pomoči izračunati kot razliko med to teoretično tržno mero in dejansko obrestno mero posojila z garancijo (tj. EURIBOR + 100 baznih točk), po odbitku cene, ki je bila dejansko plačana za garancijo, tj. 20 baznih točk. |
| --- | --- |

(83)

Ob upoštevanju finančnih težav banke BPP in zagotovljenega zavarovanja bi v obravnavanem primeru banka BPP morala posojilo plačati v skladu s tržnimi pogoji, tj. brez garancije, referenčno obrestno mero plus premijo za tveganje v višini 400 baznih točk. Zato je treba znesek pomoči izračunati kot razliko med to teoretično tržno mero in dejansko obrestno mero posojila z garancijo (tj. EURIBOR + 100 baznih točk), po odbitku cene, ki je bila dejansko plačana za garancijo, tj. 20 baznih točk.

| (84) | Po trditvah portugalskih organov je glede celotnega zneska posojila portugalska država že sprejela vse ukrepe, potrebne za izvajanje njenih privilegiranih in prednostnih pravic nad zavarovanjem, ki ga ima iz banke BPP (njegova ocenjena vrednost je znatno višja od vrednosti posojila) (27). Komisija predvideva, da bo portugalska država še naprej izvajala te pravice in, kot je sama navedla v odgovoru z dne 15. junija 2010 (28), v času likvidacijskega postopka pridobila celoten znesek posojila. |
| --- | --- |

(84)

Po trditvah portugalskih organov je glede celotnega zneska posojila portugalska država že sprejela vse ukrepe, potrebne za izvajanje njenih privilegiranih in prednostnih pravic nad zavarovanjem, ki ga ima iz banke BPP (njegova ocenjena vrednost je znatno višja od vrednosti posojila) (27). Komisija predvideva, da bo portugalska država še naprej izvajala te pravice in, kot je sama navedla v odgovoru z dne 15. junija 2010 (28), v času likvidacijskega postopka pridobila celoten znesek posojila.

| (85) | Treba je izterjati znesek iz člena 83, skupaj z obrestmi, ki so dejansko obračunane za ta znesek od datuma, ko je bila pomoč dana na razpolago upravičencu (5. december 2008), do datuma vračila. Navedene obresti ne morejo biti manjše od izračuna v skladu s členom 9 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (29) – |
| --- | --- |

(85)

Treba je izterjati znesek iz člena 83, skupaj z obrestmi, ki so dejansko obračunane za ta znesek od datuma, ko je bila pomoč dana na razpolago upravičencu (5. december 2008), do datuma vračila. Navedene obresti ne morejo biti manjše od izračuna v skladu s členom 9 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (29) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč vključena v garancijo, ki jo je Portugalska nezakonito dodelila za posojilo v višini 450 milijonov EUR v korist Banco Privado Português in s tem kršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Portugalska od upravičenca izterja pomoč iz člena 1.

2.   Zneskom, ki jih je treba vrniti, se pripišejo obresti za obdobje od datuma, ko jih je upravičenec dobil na voljo, do dejanskega vračila.

3.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.

Člen 3

1.   Vračilo pomoči iz člena 1 je takojšnje in učinkovito.

2.   Portugalska zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po tem, ko je bila o njem uradno obveščena.

Člen 4

1.   Portugalska v dveh mesecih po tem, ko je bila uradno obveščena o tem sklepu, Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnico in obresti), ki ga je treba izterjati od upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnico in obresti), ki ga je treba izterjati od upravičenca;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom in |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom in

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da je portugalska država v okviru garancije izvedla svoje privilegirane in prednostne pravice nad zavarovanjem, ki ga je ponudila Banco Privado Português. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da je portugalska država v okviru garancije izvedla svoje privilegirane in prednostne pravice nad zavarovanjem, ki ga je ponudila Banco Privado Português.

2.   Portugalska Komisijo obvešča o napredku v zvezi s sprejetimi nacionalnimi ukrepi za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 1 ne konča. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Predloži tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki jih je upravičenec že vrnil.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 20. julija 2010

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 56, 6.3.2010, str. 10.

1

(2)  UL C 174, 28.7.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

3

(4)  Glej opombo 1.

4

(5)  Odločba z dne 29. oktobra 2008 v zadevi NN 60/08 – Garancijska shema za kreditne institucije na Portugalskem.

5

Garancijska shema za kreditne institucije na Portugalskem

(6)  Portugalski organi so predstavili novo oceno Banke Portugalske z dne 7. maja 2010, ki ocenjuje vrednost zavarovanja na 582 milijonov EUR.

6

(7)  Glej opombo 1.

7

(8)  Po trditvah portugalskih organov se ta datum lahko podaljša za največ deset let od datuma ustanovitve FEI.

8

(9)  Posojilna pogodba je določala, da prenehanje delovanja banke BPP ali njena plačilna nesposobnost sproži predčasno povračilo zneska, zavarovanega z garancijo (člen 16). Po trditvah portugalskih organov dejstvo, da je Banka Portugalske banki BPP odvzela bančno dovoljenje, pomeni tako prenehanje delovanja in so zato v skladu s pogodbo zneski posojila zapadli in jih je unovčila banka, ki je v skladu s posojilno pogodbo delovala kot posrednik.

9

(10)  Glej stran 8 odgovora z dne 15. junija 2010.

10

(11)  Sporočilo Komisije o „uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize“ („Sporočilo o bančništvu“) (UL C 270, 25.10.2008, str. 8).

11

(12)  Odgovor II – 1 in 2 z dne 15. junija 2010.

12

(13)  Odgovor II - 1.2 z dne 13. aprila 2010.

13

(14)  Odgovor z dne 15. junija 2010.

14

(15)  Uvodne izjave 21 do 24 Odločbe.

15

(16)  Uvodne izjave 34, 38 in 39.

16

(17)  Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (UL L 379, 28.12.2006, str. 5).

17

pomoči de minimis

(18)  V zvezi z načeli glej združeni zadevi T-132/96 in T-143/96 Freistaat Sachsen in Volkswagen AG proti Komisiji (Recueil 1999, str. II-3663, točka 167), ki jima sledi Odločba Komisije z dne 20. maja 1998 v zadevi C 47/1996, Crédit Lyonnais (UL L 221, 8.8.1998, str. 28, odstavek 10.1), Odločba Komisije z dne 18. februarja 2004 v zadevi C 28/2002 Bankgesellschaft Berlin (UL L 116, 4.5.2005, str. 1, uvodna izjava 153 in naslednje uvodne izjave) in Odločba Komisije z dne 27. junija 2007 v zadevi C 50/06 BAWAG (UL L 83, 26.3.2008, str. 7, uvodna izjava 166). Glej tudi Odločbo Komisije z dne 5. decembra 2007 v zadevi NN 70/07, Northern Rock (UL C 43, 16.2.2008, str. 1), Odločbo Komisije z dne 30. aprila 2008 v zadevi NN 25/08 Pomoč za reševanje WestLB (UL C 189, 26.7.2008, str. 3) in Odločbo Komisije z dne 4. junija 2008 v zadevi C 9/08 SachsenLB (UL L 104, 24.4.2009, str. 34).

18

Freistaat Sachsen in Volkswagen AG

Komisiji

Crédit Lyonnais

Bankgesellschaft Berlin

BAWAG

Northern Rock

Pomoč za reševanje WestLB

SachsenLB

(19)  Sporočilo o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (UL C 270, 25.10.2008, str. 8).

19

(20)  Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (UL C 10, 15.1.2009, str. 2).

20

(21)  Sporočilo Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (UL C 72, 26.3.2009, str. 1).

21

(22)  Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (UL C 195, 19.8.2009, str. 9).

22

(23)  Glej odobritev Sheme dokapitalizacije kreditnih institucij na Portugalskem, Odločba Komisije z dne 20. maja 2009 v zadevi N 556/08 (UL C 152, 7.7.2009, str. 4, zlasti uvodne izjave 65 do 67) in njeno podaljšanje v Odločbi Komisije z dne 17. marca 2010, v zadevi N 80/10 (UL C 119, 7.5.2010, str. 2).

23

(24)  UL C 14, 19.1.2008, str. 6.

24

(25)  Glej strani 8 in 13 odgovora z dne 15. junija 2010.

25

(26)  UL C 155, 20.6.2008, str. 10.

26

(27)  Glej stran 8 odgovora portugalskih organov z dne 15. junija 2010.

27

(28)  Glej stran 13.

28

(29)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

29

---

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/105

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 16. junija 2011

o določitvi finančnega prispevka Unije za izvajanje epidemiološkega nadzora in nadzornih ukrepov glede bolezni modrikastega jezika v okviru izrednih ukrepov, sprejetih v boju proti tej bolezni v letih 2006 in 2007 na Nizozemskem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4146)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2011/347/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 3(4) in (6) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 75 finančne uredbe in členom 90(1) izvedbenih pravil morajo institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo izdatka iz proračuna Unije sprejeti sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, ki zahteva izdatke. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 75 finančne uredbe in členom 90(1) izvedbenih pravil morajo institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo izdatka iz proračuna Unije sprejeti sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, ki zahteva izdatke.

| (2) | Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. Unija mora finančno prispevati k upravičenim izdatkom držav članic, da pomaga pri izkoreninjenju bolezni modrikastega jezika v najkrajšem možnem času. Prva alinea člena 3(6) navedene odločbe določa pravila o deležu, ki se uporablja za stroške držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. Unija mora finančno prispevati k upravičenim izdatkom držav članic, da pomaga pri izkoreninjenju bolezni modrikastega jezika v najkrajšem možnem času. Prva alinea člena 3(6) navedene odločbe določa pravila o deležu, ki se uporablja za stroške držav članic.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 349/2005 (2) določa pravila v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS. Člen 3 navedene uredbe določa pravila o izdatkih, upravičenih do finančne podpore Unije. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 349/2005 (2) določa pravila v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS. Člen 3 navedene uredbe določa pravila o izdatkih, upravičenih do finančne podpore Unije.

| (4) | Z Odločbo Komisije 2007/20/ES (3) o finančnem prispevku Skupnosti za izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika na Nizozemskem v letih 2006 in 2007 se je odobril finančni prispevek Unije za Nizozemsko k izdatkom, povezanim z izvajanjem epidemiološkega nadzora in nadzornih ukrepov glede bolezni modrikastega jezika. V skladu z navedeno odločbo je bila odobrena prva tranša v višini 4 675 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Z Odločbo Komisije 2007/20/ES (3) o finančnem prispevku Skupnosti za izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika na Nizozemskem v letih 2006 in 2007 se je odobril finančni prispevek Unije za Nizozemsko k izdatkom, povezanim z izvajanjem epidemiološkega nadzora in nadzornih ukrepov glede bolezni modrikastega jezika. V skladu z navedeno odločbo je bila odobrena prva tranša v višini 4 675 EUR.

| (5) | Nizozemska je 29. aprila 2008 predložila uradni zahtevek za povračilo iz člena 7(1) in (2) Uredbe (ES) št. 349/2005. Pripombe Komisije, metoda izračuna upravičenih izdatkov in končne ugotovitve so bili Nizozemski sporočeni po elektronski pošti dne 19. oktobra 2010. |
| --- | --- |

(5)

Nizozemska je 29. aprila 2008 predložila uradni zahtevek za povračilo iz člena 7(1) in (2) Uredbe (ES) št. 349/2005. Pripombe Komisije, metoda izračuna upravičenih izdatkov in končne ugotovitve so bili Nizozemski sporočeni po elektronski pošti dne 19. oktobra 2010.

| (6) | Plačilo finančnega prispevka Unije se izvede pod pogojem, da so se načrtovani ukrepi dejansko že izvedli in da so pristojni organi zagotovili vse potrebne informacije v določenih rokih. |
| --- | --- |

(6)

Plačilo finančnega prispevka Unije se izvede pod pogojem, da so se načrtovani ukrepi dejansko že izvedli in da so pristojni organi zagotovili vse potrebne informacije v določenih rokih.

| (7) | Nizozemski organi so v celoti izpolnili tehnične in upravne obveznosti iz člena 3(4) Odločbe 2009/470/EGS in člena 7 Uredbe (ES) št. 349/2005. |
| --- | --- |

(7)

Nizozemski organi so v celoti izpolnili tehnične in upravne obveznosti iz člena 3(4) Odločbe 2009/470/EGS in člena 7 Uredbe (ES) št. 349/2005.

| (8) | Ob upoštevanju navedenega je treba zdaj določiti celotni znesek finančnega prispevka Unije k upravičenim stroškom, ki so povezani z izkoreninjenjem bolezni modrikastega jezika na Nizozemskem v letih 2006 in 2007. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju navedenega je treba zdaj določiti celotni znesek finančnega prispevka Unije k upravičenim stroškom, ki so povezani z izkoreninjenjem bolezni modrikastega jezika na Nizozemskem v letih 2006 in 2007.

| (9) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Finančni prispevek Unije za izdatke, povezane z izkoreninjenjem bolezni modrikastega jezika na Nizozemskem v letih 2006 in 2007 se določi v višini 207 931,25 EUR. Ta finančni prispevek predstavlja sklep o financiranju v smislu člena 75 finančne uredbe.

Člen 2

Preostali znesek finančnega prispevka se določi v višini 203 256,25 EUR.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 16. junija 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 55, 1.3.2005, str. 12.

2

(3)  UL L 7, 12.1.2007, str. 41.

3

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 17.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/107

---

SKLEP SVETA

z dne 10. novembra 2009

o podpisu v imenu Evropske skupnosti in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju

(2011/348/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 170 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju s Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju s Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (2) | Rezultat pogajanj je Sporazum, ki je bil parafiran 28. januarja 2009. |
| --- | --- |

(2)

Rezultat pogajanj je Sporazum, ki je bil parafiran 28. januarja 2009.

| (3) | Sporazum je treba podpisati, s pridržkom njegove poznejše sklenitve – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum je treba podpisati, s pridržkom njegove poznejše sklenitve –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom njegove sklenitve.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Skupnosti, s pridržkom njegove sklenitve.

Člen 3

Ta sporazum se od podpisa Sporazuma do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev, uporablja začasno, kakor je določeno v členu 7(2) Sporazuma.

V Bruslju, 10. novembra 2009

Za Svet

Predsednik

A. BORG

---

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Vlado Hašemitske kraljevine Jordanije o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu: Skupnost,

na eni strani in

HAŠEMITSKA KRALJEVINA JORDANIJA, v nadaljnjem besedilu: Jordanija,

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu: pogodbenici, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 170 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka odstavka 2 in prvim pododstavkom odstavka 3 člena 300 Pogodbe;

OB UPOŠTEVANJU pomembnosti znanosti in tehnologije za gospodarski in družbeni razvoj pogodbenic ter sklicevanja v členu 43 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami, na eni strani, ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo, na drugi strani, ki je začel veljati 1. maja 2002;

OB UPOŠTEVANJU evropske sosedske politike in strategije EU za krepitev odnosov s sosednjimi državami, v okviru katerih sta se pogodbenici srečali in dogovorili o akcijskem načrtu, ki vključuje tudi prednostno nalogo „okrepiti sodelovanje na področju znanosti in tehnologije“. Skupni akcijski načrt evropske sosedske politike je v skladu z Izvršilnim programom Vlade Jordanije (2007–2009) za Kuluna Al Urdun/nacionalni načrt, ki je usmerjen v razvoj trajnostnega procesa družbeno-gospodarskih reform;

KER sta Skupnost in Jordanija opravili skupne raziskovalne, tehnološko-razvojne in predstavitvene dejavnosti na različnih področjih skupnega interesa in ker bi obe imeli koristi od sodelovanja pri dejavnostih raziskav in razvoja druge pogodbenice na podlagi vzajemnosti;

V ŽELJI, da vzpostavita uraden okvir za sodelovanje na področju znanstvenega in tehnološkega raziskovanja, kar bi omogočilo razširitev in okrepitev prizadevanj za sodelovanje na področjih skupnega interesa ter spodbujalo uporabo rezultatov tega sodelovanja ob upoštevanju njunih skupnih gospodarskih in družbenih interesov;

V ŽELJI, da bi odprli Evropski raziskovalni prostor za države nečlanice in zlasti sredozemske partnerske države –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Področje uporabe in načela

1.   Pogodbenici spodbujata, razvijata in olajšujeta dejavnosti sodelovanja med Skupnostjo in Jordanijo na področjih skupnega interesa, na katerih opravljata raziskovalne in razvojne dejavnosti v znanosti in tehnologiji.

2.   Dejavnosti sodelovanja potekajo na podlagi naslednjih načel:

| — | spodbujanje na znanju temelječe družbe za pospeševanje družbenega in gospodarskega razvoja obeh pogodbenic, |
| --- | --- |

—

spodbujanje na znanju temelječe družbe za pospeševanje družbenega in gospodarskega razvoja obeh pogodbenic,

| — | vzajemna korist na podlagi celovitega ravnovesja prednosti, |
| --- | --- |

—

vzajemna korist na podlagi celovitega ravnovesja prednosti,

| — | vzajemen dostop do dejavnosti raziskovalnih programov in projektov vsake od pogodbenic, |
| --- | --- |

—

vzajemen dostop do dejavnosti raziskovalnih programov in projektov vsake od pogodbenic,

| — | pravočasna izmenjava informacij, ki lahko olajšajo dejavnosti sodelovanja, |
| --- | --- |

—

pravočasna izmenjava informacij, ki lahko olajšajo dejavnosti sodelovanja,

| — | ustrezna izmenjava in varovanje pravic intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

—

ustrezna izmenjava in varovanje pravic intelektualne lastnine,

| — | udeležba in financiranje v skladu z ustreznimi zakoni in drugimi predpisi pogodbenic. |
| --- | --- |

—

udeležba in financiranje v skladu z ustreznimi zakoni in drugimi predpisi pogodbenic.

Člen 2

Sredstva sodelovanja

1.   Pravne osebe s sedežem v Jordaniji, kot so opredeljene v Prilogi I, vključno s fizičnimi osebami ali zasebnimi ali javnimi pravnimi osebami, sodelujejo v posrednih dejavnostih sodelovanja okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj ter predstavitvene dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: okvirni program) ob upoštevanju pogojev, ki jih določata ali se nanje sklicujeta prilogi I in II.

Pravne osebe s sedežem v državah članicah Skupnosti, kot so opredeljene v Prilogi I, sodelujejo v raziskovalnih programih in projektih Jordanije pri temah, enakovrednih temam okvirnega programa, pod enakimi pogoji, kot veljajo za pravne osebe Jordanije, ob upoštevanju pogojev, ki jih določata ali se nanje sklicujeta prilogi I in II.

2.   Sodelovanje lahko poteka tudi na naslednje načine:

| — | redne razprave o usmeritvah in prednostnih nalogah raziskovalnih politik in načrtovanja v Jordaniji in v Skupnosti, |
| --- | --- |

—

redne razprave o usmeritvah in prednostnih nalogah raziskovalnih politik in načrtovanja v Jordaniji in v Skupnosti,

| — | razprave o sodelovanju, razvojnih dosežkih in obetih, |
| --- | --- |

—

razprave o sodelovanju, razvojnih dosežkih in obetih,

| — | pravočasna predložitev informacij o izvajanju programov in raziskovalnih projektov v Jordaniji in Skupnosti ter o rezultatih dela, sprejetega v okviru tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

pravočasna predložitev informacij o izvajanju programov in raziskovalnih projektov v Jordaniji in Skupnosti ter o rezultatih dela, sprejetega v okviru tega sporazuma,

| — | skupni sestanki, |
| --- | --- |

—

skupni sestanki,

| — | obiski in izmenjave raziskovalnih delavcev, inženirjev in tehnikov, tudi za namene usposabljanja, |
| --- | --- |

—

obiski in izmenjave raziskovalnih delavcev, inženirjev in tehnikov, tudi za namene usposabljanja,

| — | izmenjave ter skupna uporaba opreme, materialov in storitev preskušanja, |
| --- | --- |

—

izmenjave ter skupna uporaba opreme, materialov in storitev preskušanja,

| — | stiki med vodji programov ali projektov v Jordaniji in Skupnosti, |
| --- | --- |

—

stiki med vodji programov ali projektov v Jordaniji in Skupnosti,

| — | udeležba strokovnjakov na seminarjih, simpozijih in delavnicah, |
| --- | --- |

—

udeležba strokovnjakov na seminarjih, simpozijih in delavnicah,

| — | izmenjava informacij o praksah, zakonih, pravilih in programih, pomembnih za sodelovanje v okviru tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

izmenjava informacij o praksah, zakonih, pravilih in programih, pomembnih za sodelovanje v okviru tega sporazuma,

| — | usposabljanje na področju raziskav in tehnološkega razvoja, |
| --- | --- |

—

usposabljanje na področju raziskav in tehnološkega razvoja,

| — | vzajemen dostop do znanstvenih in tehnoloških informacij v okviru tega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

vzajemen dostop do znanstvenih in tehnoloških informacij v okviru tega sodelovanja,

| — | vse druge oblike, ki bi jih sprejel Skupni odbor Evropske skupnosti in Jordanije za znanstveno in tehnološko sodelovanje, kot so določene v členu 4 ter so v skladu s politiko in postopki, ki se uporabljajo v obeh pogodbenicah. |
| --- | --- |

—

vse druge oblike, ki bi jih sprejel Skupni odbor Evropske skupnosti in Jordanije za znanstveno in tehnološko sodelovanje, kot so določene v členu 4 ter so v skladu s politiko in postopki, ki se uporabljajo v obeh pogodbenicah.

Člen 3

Krepitev sodelovanja

1.   Pogodbenici se v okviru svoje veljavne zakonodaje po svojih najboljših močeh trudita, da omogočita prosti pretok in bivanje raziskovalnih delavcev, ki so udeleženi v dejavnostih, zajetih v tem sporazumu, in da omogočita čezmejni pretok blaga, namenjenega za uporabo pri takšnih dejavnostih.

2.   Kadar v skladu z lastnimi pravili Skupnost enostransko odobri denarno podporo pravni osebi v Jordaniji, ki sodeluje v posredni dejavnosti sodelovanja s Skupnostjo, bo Jordanija zagotovila, da se na to transakcijo ne bo zaračunala nobena dajatev ali prelevman.

Člen 4

Upravljanje Sporazuma

1.   Koordinacijo in lajšanje dejavnosti v okviru tega sporazuma v imenu Jordanije izvaja Višji svet za znanost in tehnologijo, v imenu Skupnosti pa Evropska komisija, ki imata funkcijo izvršilnih zastopnikov pogodbenic (v nadaljnjem besedilu: izvršilna zastopnika).

2.   Izvršilna zastopnika ustanovita skupni odbor, imenovan „Skupni odbor Evropske skupnosti in Jordanije za znanstveno in tehnološko sodelovanje“ (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor), katerega naloge vključujejo:

| — | zagotavljanje, vrednotenje in pregledovanje izvajanja tega sporazuma kot tudi spreminjanje njegovih prilog ali sprejemanje novih, da bi upoštevali razvoj znanstvene politike pogodbenic, pod pogojem, da vsaka od pogodbenic izpolnjuje svoje notranje postopke za ta namen, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, vrednotenje in pregledovanje izvajanja tega sporazuma kot tudi spreminjanje njegovih prilog ali sprejemanje novih, da bi upoštevali razvoj znanstvene politike pogodbenic, pod pogojem, da vsaka od pogodbenic izpolnjuje svoje notranje postopke za ta namen,

| — | letno ugotavljanje potencialnih sektorjev, kjer sta potrebna razvoj in izboljšanje sodelovanja, ter preučevanje ukrepov v ta namen, |
| --- | --- |

—

letno ugotavljanje potencialnih sektorjev, kjer sta potrebna razvoj in izboljšanje sodelovanja, ter preučevanje ukrepov v ta namen,

| — | redno razpravljanje o prihodnjih usmeritvah in prednostnih nalogah raziskovalnih politik in razvojnega načrtovanja v Jordaniji in Skupnosti ter o obetih prihodnjega sodelovanja v okviru tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

redno razpravljanje o prihodnjih usmeritvah in prednostnih nalogah raziskovalnih politik in razvojnega načrtovanja v Jordaniji in Skupnosti ter o obetih prihodnjega sodelovanja v okviru tega sporazuma,

| — | priprava priporočil pogodbenicama v zvezi z izvajanjem tega sporazuma, vključno z določanjem in priporočanjem dopolnil k dejavnostim iz odstavka 2 člena 2 ter konkretnimi ukrepi za izboljšanje skupnega dostopa iz odstavka 2 člena 1. |
| --- | --- |

—

priprava priporočil pogodbenicama v zvezi z izvajanjem tega sporazuma, vključno z določanjem in priporočanjem dopolnil k dejavnostim iz odstavka 2 člena 2 ter konkretnimi ukrepi za izboljšanje skupnega dostopa iz odstavka 2 člena 1.

3.   Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki izvršilnih zastopnikov, sprejme svoj poslovnik.

4.   Skupni odbor se običajno sestane enkrat na leto, izmenično v Skupnosti in v Jordaniji. Izredna srečanja potekajo po potrebi in kadar se zanje dogovorita pogodbenici. Zaključki in priporočila Skupnega odbora se pošljejo v vednost Pridružitvenemu odboru Evro-mediteranskega sporazuma med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo.

Člen 5

Financiranje

Vzajemne udeležbe v raziskovalnih dejavnostih v okviru tega sporazuma so določene glede na pogoje iz Priloge I ob upoštevanju zakonodaje, predpisov, politik in pogojev izvajanja veljavnih programov na ozemlju vsake od pogodbenic.

Kadar ena od pogodbenic zagotavlja finančno podporo v zvezi s posrednimi dejavnostmi sodelovanja udeležencem druge pogodbenice, so vse subvencije in finančni ali drugi prispevki pogodbenice financerke udeležencem iz druge pogodbenice v podporo navedenim dejavnostim oproščeni plačila davka in carine.

Člen 6

Razširjanje in uporaba rezultatov in informacij

Za razširjanje in uporabo doseženih in/ali izmenjanih rezultatov kot tudi informacij, upravljanja, dodeljevanja in izvajanja pravic intelektualne lastnine, ki izhajajo iz raziskovalnih dejavnosti v okviru tega sporazuma, veljajo pogoji iz Priloge II.

Člen 7

Končne določbe

1.   Prilogi I in II sta sestavni del tega sporazuma. Vsa vprašanja ali spore v zvezi z razlaganjem ali izvajanjem tega sporazuma pogodbenici rešujeta sporazumno.

2.   Ta sporazum začne veljati, ko se pogodbenici medsebojno obvestita o zaključku svojih notranjih postopkov za njegovo sklenitev. Dokler pogodbenici ne zaključita navedenih postopkov, pogodbenici ta sporazum uporabljata začasno od dneva njegovega podpisa. Če ena od pogodbenic obvesti drugo, da Sporazuma ne bo sklenila, je medsebojno dogovorjeno, da se projekti in dejavnosti, ki so se začeli med to začasno uporabo Sporazuma in potekajo v času navedenega obvestila, nadaljujejo do njihovega zaključka pod pogoji tega sporazuma.

3.   Vsaka od pogodbenic lahko ta sporazum prekine kadar koli s šestmesečnim odpovednim rokom. Projekti in dejavnosti, ki potekajo v času prekinitve tega sporazuma, se nadaljujejo do njihovega zaključka pod pogoji tega sporazuma.

4.   Ta sporazum ostane v veljavi, dokler ena od pogodbenic pisno ne obvesti druge pogodbenice, da ga namerava prekiniti. V takem primeru ta sporazum preneha veljati šest mesecev po prejetju uradnega obvestila.

5.   Če se ena od pogodbenic odloči revidirati svoje raziskovalne programe in projekte iz odstavka 1 člena 1, izvršilni zastopnik te pogodbenice obvesti izvršilnega zastopnika druge pogodbenice o natančni vsebini teh revizij. Z odstopanjem od odstavka 3 tega člena je lahko ta sporazum prekinjen pod medsebojno dogovorjenimi pogoji, če ena od pogodbenic v enem mesecu po sprejetju navedenih revizij obvesti drugo, da namerava ta sporazum prekiniti.

6.   Ta sporazum velja na eni strani za ozemlje, na katerem velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, ter na drugi strani za ozemlje Hašemitske kraljevine Jordanije. To ne preprečuje izvajanja dejavnosti sodelovanja na odprtem morju, v vesolju ali na ozemlju tretjih držav v skladu z mednarodno zakonodajo.

V POTRDITEV TEGA spodaj podpisani, ki sta jih Evropska skupnost in Hašemitska kraljevina Jordanija za to ustrezno pooblastili, podpišejo ta sporazum.

Sestavljeno v dveh izvodih v Bruslju, dne tridesetega novembra 2009, v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā –

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Image

За Хашемитското кралство Йордания

Por el Reino Hachemí de Jordania

Za Jordánské hášimovské království

For Det Hashemitiske Kongerige Jordan

Für das Haschemitische Königreich Jordanien

Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel

Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας

For the Hashemite Kingdom of Jordan

Pour le Royaume hachémite de Jordanie

Per il Regno Hashemita di Giordania

Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –

Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu

A Jordán Hasimita Királyság részéről

Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan

Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië

W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego

Pelo Reino Hachemita da Jordânia

Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei

Za Jordánske hašimovské kráľovstvo

Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo

Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta

För Hashemitiska konungariket Jordanien

Image

Image

PRILOGA I

POGOJI ZA SODELOVANJE PRAVNIH OSEB S SEDEŽEM V DRŽAVAH ČLANICAH EVROPSKE UNIJE IN JORDANIJI

V tem sporazumu pravna oseba pomeni vsako fizično osebo ali pravno osebo, ustanovljeno na podlagi nacionalnega prava njene države sedeža ali na podlagi prava Skupnosti ali mednarodnega prava, ki ima pravno osebnost ter je upravičena do kakršnih koli pravic in obveznosti v svojem imenu.

I.   Pogoji za sodelovanje pravnih oseb s sedežem v Jordaniji pri posrednih ukrepih okvirnega programa

| 1. | Sodelovanje pravnih oseb s sedežem v Jordaniji pri posrednih ukrepih okvirnega programa upošteva pogoje, ki sta jih določila Evropski parlament in Svet v skladu s členom 167 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.
  Poleg tega lahko pravne osebe s sedežem v Jordaniji sodelujejo pri posrednih ukrepih v skladu s členom 164 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

1.

Sodelovanje pravnih oseb s sedežem v Jordaniji pri posrednih ukrepih okvirnega programa upošteva pogoje, ki sta jih določila Evropski parlament in Svet v skladu s členom 167 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Poleg tega lahko pravne osebe s sedežem v Jordaniji sodelujejo pri posrednih ukrepih v skladu s členom 164 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

| 2. | Skupnost lahko odobri financiranje pravnim osebam s sedežem v Jordaniji, ki sodelujejo pri posrednih ukrepih iz odstavka 1, pod pogoji, ki sta jih določila Evropski parlament in Svet (Uredba (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (1)) v skladu s členom 167 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji finančnih uredb Evropske skupnosti in druge veljavne zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

2.

Skupnost lahko odobri financiranje pravnim osebam s sedežem v Jordaniji, ki sodelujejo pri posrednih ukrepih iz odstavka 1, pod pogoji, ki sta jih določila Evropski parlament in Svet (Uredba (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (1)) v skladu s členom 167 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji finančnih uredb Evropske skupnosti in druge veljavne zakonodaje Skupnosti.

| 3. | Sporazum o dodelitvi sredstev ali pogodba, ki jo sklene Skupnost s katero koli pravno osebo s sedežem v Jordaniji, za sodelovanje pri posrednem ukrepu, mora predvideti preverjanje in revizije, ki jih opravita Evropska komisija ali Računsko sodišče Evropskih skupnosti ali se opravijo pod njunim vodstvom.
  V duhu sodelovanja in skupnega interesa pristojni organi Jordanije zagotavljajo primerno in izvedljivo pomoč, ki je glede na okoliščine lahko potrebna ali koristna za izvajanje takšnih nadzorov in revizij. |
| --- | --- |

3.

Sporazum o dodelitvi sredstev ali pogodba, ki jo sklene Skupnost s katero koli pravno osebo s sedežem v Jordaniji, za sodelovanje pri posrednem ukrepu, mora predvideti preverjanje in revizije, ki jih opravita Evropska komisija ali Računsko sodišče Evropskih skupnosti ali se opravijo pod njunim vodstvom.

V duhu sodelovanja in skupnega interesa pristojni organi Jordanije zagotavljajo primerno in izvedljivo pomoč, ki je glede na okoliščine lahko potrebna ali koristna za izvajanje takšnih nadzorov in revizij.

II.   Pogoji za sodelovanje pravnih oseb s sedežem v državah članicah Evropske unije v raziskovalnih programih in projektih Jordanije

| 1. | Vsaka pravna oseba s sedežem v Skupnosti, ustanovljena na podlagi nacionalnega prava ene od držav članic Evropske unije ali na podlagi prava Skupnosti, lahko sodeluje v projektih raziskovalnih in razvojnih programov Jordanije skupaj z jordanskimi pravnimi osebami. |
| --- | --- |

1.

Vsaka pravna oseba s sedežem v Skupnosti, ustanovljena na podlagi nacionalnega prava ene od držav članic Evropske unije ali na podlagi prava Skupnosti, lahko sodeluje v projektih raziskovalnih in razvojnih programov Jordanije skupaj z jordanskimi pravnimi osebami.

| 2. | Ob upoštevanju točke 1 in Priloge II za pravice in obveznosti pravnih oseb s sedežem v Skupnosti, ki sodelujejo v jordanskih raziskovalnih projektih v okviru raziskovalnih in razvojnih programov, ter za pogoje, ki se uporabljajo za predložitev in ocenjevanje predlogov in za podelitev in sklenitev pogodb za tovrstne projekte, veljajo jordanski zakoni, predpisi in vladne direktive, ki urejajo delovanje raziskovalnih in razvojnih programov, kot veljajo za jordanske pravne osebe, ob zagotavljanju enakopravnega obravnavanja in ob upoštevanju narave sodelovanja med Jordanijo in Skupnostjo na tem področju.
  Za financiranje pravnih oseb s sedežem v Skupnosti, ki sodelujejo v ustreznih jordanskih projektih v okviru raziskovalnih in razvojnih programov, veljajo jordanski zakoni, predpisi in vladne direktive, ki urejajo delovanje navedenih programov, kot veljajo za nejordanske pravne osebe. |
| --- | --- |

2.

Ob upoštevanju točke 1 in Priloge II za pravice in obveznosti pravnih oseb s sedežem v Skupnosti, ki sodelujejo v jordanskih raziskovalnih projektih v okviru raziskovalnih in razvojnih programov, ter za pogoje, ki se uporabljajo za predložitev in ocenjevanje predlogov in za podelitev in sklenitev pogodb za tovrstne projekte, veljajo jordanski zakoni, predpisi in vladne direktive, ki urejajo delovanje raziskovalnih in razvojnih programov, kot veljajo za jordanske pravne osebe, ob zagotavljanju enakopravnega obravnavanja in ob upoštevanju narave sodelovanja med Jordanijo in Skupnostjo na tem področju.

Za financiranje pravnih oseb s sedežem v Skupnosti, ki sodelujejo v ustreznih jordanskih projektih v okviru raziskovalnih in razvojnih programov, veljajo jordanski zakoni, predpisi in vladne direktive, ki urejajo delovanje navedenih programov, kot veljajo za nejordanske pravne osebe.

III.   Informacije o priložnostih za sodelovanje

Jordanija in Evropska komisija bosta redno zagotavljali informacije o tekočih programih in priložnostih za sodelovanje v korist pravnih oseb s sedežem v obeh pogodbenicah.

---

(1)  UL L 391, 30.12.2006, str. 1.

PRILOGA II

NAČELA ZA DODELJEVANJE PRAVIC INTELEKTUALNE LASTNINE

I.   Uporaba

V tem sporazumu ima „intelektualna lastnina“ pomen, opredeljen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967.

V tem sporazumu „znanje“ pomeni rezultate, vključno z informacijami, ki so lahko varovane ali ne, kot tudi avtorske pravice ali pravice, ki se nanašajo na takšne informacije in izvirajo iz zahtevkov ali izdaje patentov, načrtov, rastlinskih sort, dodatnih varstvenih certifikatov ali podobnih oblik varstva.

II.   Pravice intelektualne lastnine pravnih oseb pogodbenic, vključenih v posredne dejavnosti sodelovanja

| 1. | Vsaka pogodbenica zagotovi, da so njena obravnava pravic intelektualne lastnine in dolžnosti pravnih oseb s sedežem na ozemlju druge pogodbenice, ki sodelujejo pri posrednih dejavnostih sodelovanja v skladu s tem sporazumom, ter povezane pravice in obveznosti, ki izhajajo iz takega sodelovanja, v skladu z ustreznimi zakoni in drugimi predpisi ter mednarodnimi konvencijami, ki veljajo za pogodbenici, vključno s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, Prilogo 1C k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije ter s Pariškim aktom z dne 24. julija 1971 Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del in Stockholmskim aktom z dne 14. julija 1967 Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine. |
| --- | --- |

1.

Vsaka pogodbenica zagotovi, da so njena obravnava pravic intelektualne lastnine in dolžnosti pravnih oseb s sedežem na ozemlju druge pogodbenice, ki sodelujejo pri posrednih dejavnostih sodelovanja v skladu s tem sporazumom, ter povezane pravice in obveznosti, ki izhajajo iz takega sodelovanja, v skladu z ustreznimi zakoni in drugimi predpisi ter mednarodnimi konvencijami, ki veljajo za pogodbenici, vključno s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, Prilogo 1C k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije ter s Pariškim aktom z dne 24. julija 1971 Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del in Stockholmskim aktom z dne 14. julija 1967 Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine.

| 2. | Vsaka pogodbenica zagotovi, da se udeleženci pri posrednih dejavnostih sodelovanja druge pogodbenice v zvezi z intelektualno lastnino obravnavajo na enak način, kot se obravnavajo udeleženci prve pogodbenice v skladu z ustreznimi pravili za sodelovanje v posameznem raziskovalnem programu ali projektu ali njenimi veljavnimi zakoni in drugimi predpisi. |
| --- | --- |

2.

Vsaka pogodbenica zagotovi, da se udeleženci pri posrednih dejavnostih sodelovanja druge pogodbenice v zvezi z intelektualno lastnino obravnavajo na enak način, kot se obravnavajo udeleženci prve pogodbenice v skladu z ustreznimi pravili za sodelovanje v posameznem raziskovalnem programu ali projektu ali njenimi veljavnimi zakoni in drugimi predpisi.

III.   Pravice intelektualne lastnine pogodbenic

| 1. | Razen če se pogodbenici izrecno ne dogovorita drugače, se za znanje, ki ga pogodbenici ustvarjata v teku dejavnosti, ki se izvajajo v okviru člena 2 tega sporazuma, uporabljajo naslednja pravila:






  (a) | pogodbenica, ki ustvari znanje, je njegova lastnica. Kadar ni mogoče določiti ustreznega deleža dela, imata pogodbenici skupno lastništvo nad takšnim znanjem; |
| --- | --- | --- |

1.

Razen če se pogodbenici izrecno ne dogovorita drugače, se za znanje, ki ga pogodbenici ustvarjata v teku dejavnosti, ki se izvajajo v okviru člena 2 tega sporazuma, uporabljajo naslednja pravila:

(a)

pogodbenica, ki ustvari znanje, je njegova lastnica. Kadar ni mogoče določiti ustreznega deleža dela, imata pogodbenici skupno lastništvo nad takšnim znanjem;

| (b) | pogodbenica, ki je lastnica znanja, drugi pogodbenici za izvajanje dejavnosti iz člena 2 tega sporazuma zagotovi pravico dostopa do tega znanja. Take pravice dostopa se podelijo brezplačno. |
| --- | --- |

(b)

pogodbenica, ki je lastnica znanja, drugi pogodbenici za izvajanje dejavnosti iz člena 2 tega sporazuma zagotovi pravico dostopa do tega znanja. Take pravice dostopa se podelijo brezplačno.

| 2. | Razen če se pogodbenici izrecno ne dogovorita drugače, se za znanstveno literaturo pogodbenic uporabljajo naslednja pravila:






  (a) | če pogodbenica objavi znanstvene in tehnične podatke, informacije in rezultate, ki izhajajo in so povezani z dejavnostmi, ki se izvajajo v skladu s tem sporazumom, v revijah, člankih, poročilih, knjigah, vključno z video materialom in programsko opremo, se drugi pogodbenici dodeli svetovna, neizključna, nepreklicna in brezplačna licenca za prevajanje, reprodukcijo, priredbo, prenašanje in javno distribucijo teh del; |
| --- | --- | --- |

2.

Razen če se pogodbenici izrecno ne dogovorita drugače, se za znanstveno literaturo pogodbenic uporabljajo naslednja pravila:

(a)

če pogodbenica objavi znanstvene in tehnične podatke, informacije in rezultate, ki izhajajo in so povezani z dejavnostmi, ki se izvajajo v skladu s tem sporazumom, v revijah, člankih, poročilih, knjigah, vključno z video materialom in programsko opremo, se drugi pogodbenici dodeli svetovna, neizključna, nepreklicna in brezplačna licenca za prevajanje, reprodukcijo, priredbo, prenašanje in javno distribucijo teh del;

| (b) | vsi izvodi podatkov in informacij, varovanih z avtorskimi pravicami, ki naj bi jih distribuirali v javnosti in so pripravljeni v skladu s tem oddelkom, vsebujejo imena avtorja(-ev) dela, razen če avtor objavo imena izrecno odkloni. Na kopijah mora biti tudi jasno razvidna skupna podpora pogodbenic. |
| --- | --- |

(b)

vsi izvodi podatkov in informacij, varovanih z avtorskimi pravicami, ki naj bi jih distribuirali v javnosti in so pripravljeni v skladu s tem oddelkom, vsebujejo imena avtorja(-ev) dela, razen če avtor objavo imena izrecno odkloni. Na kopijah mora biti tudi jasno razvidna skupna podpora pogodbenic.

| 3. | Razen če se pogodbenici izrecno ne dogovorita drugače, se za nerazkrite informacije pogodbenic uporabljajo naslednja pravila:






  (a) | kadar se drugi pogodbenici sporočajo informacije o dejavnostih, ki se izvajajo na podlagi tega sporazuma, vsaka pogodbenica informacije, za katere želi, da ostanejo nerazkrite, označi z oznakami za zaupnost ali z legendami; |
| --- | --- | --- |

3.

Razen če se pogodbenici izrecno ne dogovorita drugače, se za nerazkrite informacije pogodbenic uporabljajo naslednja pravila:

(a)

kadar se drugi pogodbenici sporočajo informacije o dejavnostih, ki se izvajajo na podlagi tega sporazuma, vsaka pogodbenica informacije, za katere želi, da ostanejo nerazkrite, označi z oznakami za zaupnost ali z legendami;

| (b) | pogodbenica prejemnica lahko na lastno odgovornost posreduje nerazkrite informacije telesom ali osebam v njeni pristojnosti za specifičen namen izvajanja tega sporazuma; |
| --- | --- |

(b)

pogodbenica prejemnica lahko na lastno odgovornost posreduje nerazkrite informacije telesom ali osebam v njeni pristojnosti za specifičen namen izvajanja tega sporazuma;

| (c) | s predhodnim pisnim soglasjem pogodbenice, ki posreduje nerazkrite informacije, lahko pogodbenica prejemnica razširja takšne nerazkrite informacije v širšem obsegu, kot je sicer dovoljeno v točki (b). Pogodbenici sodelujeta pri oblikovanju postopkov za zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za širšo distribucijo, vsaka od njiju pa izda takšno dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njene nacionalne politike, predpisi in zakoni; |
| --- | --- |

(c)

s predhodnim pisnim soglasjem pogodbenice, ki posreduje nerazkrite informacije, lahko pogodbenica prejemnica razširja takšne nerazkrite informacije v širšem obsegu, kot je sicer dovoljeno v točki (b). Pogodbenici sodelujeta pri oblikovanju postopkov za zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za širšo distribucijo, vsaka od njiju pa izda takšno dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njene nacionalne politike, predpisi in zakoni;

| (d) | nedokumentarne nerazkrite informacije ali druge zaupne informacije, pridobljene na seminarjih in drugih srečanjih med predstavniki pogodbenic, organiziranih na podlagi Sporazuma, ali informacije, ki izhajajo iz dodelitve osebja, uporabe naprav ali izvajanja posrednih ukrepov, ostanejo zaupne, kadar je prejemnik takšnih nerazkritih informacij ali drugih zaupnih ali privilegiranih informacij seznanjen z zaupnim značajem sporočenih informacij v času, ko so mu bile takšne informacije sporočene, v skladu s točko (a); |
| --- | --- |

(d)

nedokumentarne nerazkrite informacije ali druge zaupne informacije, pridobljene na seminarjih in drugih srečanjih med predstavniki pogodbenic, organiziranih na podlagi Sporazuma, ali informacije, ki izhajajo iz dodelitve osebja, uporabe naprav ali izvajanja posrednih ukrepov, ostanejo zaupne, kadar je prejemnik takšnih nerazkritih informacij ali drugih zaupnih ali privilegiranih informacij seznanjen z zaupnim značajem sporočenih informacij v času, ko so mu bile takšne informacije sporočene, v skladu s točko (a);

| (e) | vsaka pogodbenica skuša zagotoviti, da se nerazkrite informacije, ki jih prejme v skladu s točkama (a) in (d), nadzirajo, kakor je predvideno v teh odstavkih. Če se katera koli pogodbenica zave, da ne bo zmogla, ali če se lahko utemeljeno pričakuje, da ne bo zmogla izpolnjevati določb o nerazširjanju podatkov iz točk (a) in (d), o tem takoj obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se nato posvetujeta o določitvi ustreznega poteka nadaljnjih ukrepov. |
| --- | --- |

(e)

vsaka pogodbenica skuša zagotoviti, da se nerazkrite informacije, ki jih prejme v skladu s točkama (a) in (d), nadzirajo, kakor je predvideno v teh odstavkih. Če se katera koli pogodbenica zave, da ne bo zmogla, ali če se lahko utemeljeno pričakuje, da ne bo zmogla izpolnjevati določb o nerazširjanju podatkov iz točk (a) in (d), o tem takoj obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se nato posvetujeta o določitvi ustreznega poteka nadaljnjih ukrepov.

---