# Jurnalul Oficial L 169/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.169.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 169 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5429 iunie 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.169.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 169

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5429 iunie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 627/2011 al Comisiei din 27 iunie 2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză | 1 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 628/2011 al Comisiei din 28 iunie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 23 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 629/2011 al Comisiei din 28 iunie 2011 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11 | 25 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia 2011/380/PESC a Consiliului din 28 iunie 2011 de modificare a Deciziei 2010/330/PESC privind misiunea integrată a Uniunii Europene de sprijinire a statului de drept în Irak, EUJUST LEX-IRAQ | 27 |
| | | 2011/381/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 24 iunie 2011 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru lubrifianți
  [notificată cu numărul C(2011) 4447]

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2011/382/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 24 iunie 2011 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții pentru spălarea manuală a vaselor
  [notificată cu numărul C(2011) 4448]

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/383/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 28 iunie 2011 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții universali și detergenții pentru instalații sanitare
  [notificată cu numărul C(2011) 4442]

   (
  1
  ) | 52 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 627/2011 al Comisiei din 27 iunie 2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză

1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 628/2011 al Comisiei din 28 iunie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

23

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 629/2011 al Comisiei din 28 iunie 2011 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

25

DECIZII

*

Decizia 2011/380/PESC a Consiliului din 28 iunie 2011 de modificare a Deciziei 2010/330/PESC privind misiunea integrată a Uniunii Europene de sprijinire a statului de drept în Irak, EUJUST LEX-IRAQ

27

2011/381/UE

*

Decizia Comisiei din 24 iunie 2011 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru lubrifianți
  [notificată cu numărul C(2011) 4447]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 4447]

1

28

2011/382/UE

*

Decizia Comisiei din 24 iunie 2011 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții pentru spălarea manuală a vaselor
  [notificată cu numărul C(2011) 4448]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 4448]

1

40

2011/383/UE

*

Decizia Comisiei din 28 iunie 2011 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții universali și detergenții pentru instalații sanitare
  [notificată cu numărul C(2011) 4442]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 4442]

1

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 29.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 169/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 627/2011 AL COMISIEI

din 27 iunie 2011

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La 30 septembrie 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 30 septembrie 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).

| (2) | Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 16 august 2010 de Comitetul de protecție a industriei tuburilor fără sudură din oțel inoxidabil a Uniunii Europene (denumit în continuare „Comitetul de protecție”) în numele a două grupuri de producători din Uniune (denumiți în continuare „reclamanții”) care reprezintă o mare parte, în cazul de față peste 50 %, din producția totală de țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil a Uniunii. Plângerea conținea elemente probatoare prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză, precum și a prejudiciilor materiale rezultate; aceste elemente au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 16 august 2010 de Comitetul de protecție a industriei tuburilor fără sudură din oțel inoxidabil a Uniunii Europene (denumit în continuare „Comitetul de protecție”) în numele a două grupuri de producători din Uniune (denumiți în continuare „reclamanții”) care reprezintă o mare parte, în cazul de față peste 50 %, din producția totală de țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil a Uniunii. Plângerea conținea elemente probatoare prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză, precum și a prejudiciilor materiale rezultate; aceste elemente au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.

2.   Părți vizate de procedură

| (3) | Comisia a informat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori și reprezentanții RPC, precum și importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți și asociațiile acestora, cu privire la deschiderea procedurii. Comisia a informat, de asemenea, producătorii din Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA”), care a fost considerată ca posibilă țară analoagă. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de deschidere a procedurii. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a informat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori și reprezentanții RPC, precum și importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți și asociațiile acestora, cu privire la deschiderea procedurii. Comisia a informat, de asemenea, producătorii din Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA”), care a fost considerată ca posibilă țară analoagă. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de deschidere a procedurii.

| (4) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate. |
| --- | --- |

(4)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.

| (5) | Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori, de importatori și producători independenți din Uniune, în avizul de deschidere a procedurii s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecționeze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori, importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere a procedurii, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză pe parcursul perioadei de anchetă (1 iulie 2009 – 30 iunie 2010). De asemenea, au fost consultate autoritățile din RPC. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori, de importatori și producători independenți din Uniune, în avizul de deschidere a procedurii s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecționeze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori, importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere a procedurii, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză pe parcursul perioadei de anchetă (1 iulie 2009 – 30 iunie 2010). De asemenea, au fost consultate autoritățile din RPC.

(a)   Eșantionarea producătorilor-exportatori chinezi

| (6) | Din cei 31 de producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China care s-au manifestat, Comisia a selecționat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion pe baza celui mai ridicat volum reprezentativ al exporturilor care ar putea face, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând cont de timpul disponibil. Eșantionul selecționat a constat din trei (grupuri de) societăți, reprezentând 25 % din totalul importurilor înregistrate de Eurostat în cursul perioadei de anchetă (PA) și peste 38 % din volumul total de exportatori cooperanți în cursul aceleiași perioade. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile în cauză și autoritățile chineze au fost consultate, dar acestea nu au formulat nicio obiecție în ceea ce privește eșantionul propus. |
| --- | --- |

(6)

Din cei 31 de producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China care s-au manifestat, Comisia a selecționat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion pe baza celui mai ridicat volum reprezentativ al exporturilor care ar putea face, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând cont de timpul disponibil. Eșantionul selecționat a constat din trei (grupuri de) societăți, reprezentând 25 % din totalul importurilor înregistrate de Eurostat în cursul perioadei de anchetă (PA) și peste 38 % din volumul total de exportatori cooperanți în cursul aceleiași perioade. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile în cauză și autoritățile chineze au fost consultate, dar acestea nu au formulat nicio obiecție în ceea ce privește eșantionul propus.

(b)   Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (7) | Din cei 21 de producători din Uniune contactați de Comisie, unsprezece au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la acești producători cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion format din două grupuri, reprezentând cinci producători din Uniune. Eșantionul a fost selectat pe baza volumelor de vânzări și de producție. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 48 % din totalul vânzărilor în UE realizate de toți producătorii din Uniune și 80 % din totalul vânzărilor producătorilor care s-au manifestat. |
| --- | --- |

(7)

Din cei 21 de producători din Uniune contactați de Comisie, unsprezece au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la acești producători cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion format din două grupuri, reprezentând cinci producători din Uniune. Eșantionul a fost selectat pe baza volumelor de vânzări și de producție. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 48 % din totalul vânzărilor în UE realizate de toți producătorii din Uniune și 80 % din totalul vânzărilor producătorilor care s-au manifestat.

| (8) | Din cei 62 de importatori independenți contactați de Comisie, numai cinci societăți au răspuns la chestionarul de eșantionare în termenul stabilit. Prin urmare, s-a considerat că nu era necesară eșantionarea și au fost trimise chestionare tuturor acestor societăți. În cele din urmă, doar doi importatori au răspuns la chestionar și au cooperat pe deplin la anchetă. |
| --- | --- |

(8)

Din cei 62 de importatori independenți contactați de Comisie, numai cinci societăți au răspuns la chestionarul de eșantionare în termenul stabilit. Prin urmare, s-a considerat că nu era necesară eșantionarea și au fost trimise chestionare tuturor acestor societăți. În cele din urmă, doar doi importatori au răspuns la chestionar și au cooperat pe deplin la anchetă.

(c)   Răspunsuri la chestionare și verificări

| (9) | Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion să prezinte, în cazul în care doreau acest lucru, o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), Comisia a transmis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Toate grupurile de producători-exportatori incluse în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau TI în cazul în care, în urma anchetei, s-ar fi stabilit că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion să prezinte, în cazul în care doreau acest lucru, o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), Comisia a transmis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Toate grupurile de producători-exportatori incluse în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau TI în cazul în care, în urma anchetei, s-ar fi stabilit că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP.

| (10) | Trei (grupuri de) societăți au solicitat examinarea individuală. Examinarea acestor cereri în etapa provizorie nu era fezabilă în termenul avut la dispoziție. Decizia privind eventuala acordare a examinării individuale uneia dintre aceste societăți va fi luată în stadiul definitiv. |
| --- | --- |

(10)

Trei (grupuri de) societăți au solicitat examinarea individuală. Examinarea acestor cereri în etapa provizorie nu era fezabilă în termenul avut la dispoziție. Decizia privind eventuala acordare a examinării individuale uneia dintre aceste societăți va fi luată în stadiul definitiv.

| (11) | Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, precum și producătorilor incluși în eșantion din Uniune. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, precum și producătorilor incluși în eșantion din Uniune.

| (12) | Au fost primite răspunsuri complete la chestionar din partea producătorilor-exportatori incluși în eșantion din RPC, din partea tuturor producătorilor incluși în eșantion din Uniune, precum și din partea a doi importatori independenți din Uniune și a unui utilizator. |
| --- | --- |

(12)

Au fost primite răspunsuri complete la chestionar din partea producătorilor-exportatori incluși în eșantion din RPC, din partea tuturor producătorilor incluși în eșantion din Uniune, precum și din partea a doi importatori independenți din Uniune și a unui utilizator.

| (13) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru analizarea TEP/TI și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți: |
| --- | --- |

(13)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru analizarea TEP/TI și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

| — | Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., localitatea Haiyu, orașul Changshu și societățile afiliate: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., localitatea Baihe, districtul Qingpu, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ orașul Yantai, provincia Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ orașul Yantai, provincia Shandong; |
| --- | --- |

—

Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., localitatea Haiyu, orașul Changshu și societățile afiliate: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., localitatea Baihe, districtul Qingpu, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ orașul Yantai, provincia Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ orașul Yantai, provincia Shandong;

| — | Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., localitatea Situan, districtul Fengxian, Shanghai și societățile afiliate: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., localitatea Situan, districtul Fengxian, Shanghai; Shanghai Jinchang International Trading Chongqing Co., Ltd., localitatea Jieshi, districtul Banan, Chongqing; |
| --- | --- |

—

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., localitatea Situan, districtul Fengxian, Shanghai și societățile afiliate: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., localitatea Situan, districtul Fengxian, Shanghai; Shanghai Jinchang International Trading Chongqing Co., Ltd., localitatea Jieshi, districtul Banan, Chongqing;

| — | Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, districtul Longwan, Wenzhou. |
| --- | --- |

—

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, districtul Longwan, Wenzhou.

| — | Sediul central al Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes; Mülheim an der Ruhr, Germania; |
| --- | --- |

—

Sediul central al Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes; Mülheim an der Ruhr, Germania;

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes, Germania; Remscheid, Germania; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes, Germania; Remscheid, Germania;

| — | Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spania. |
| --- | --- |

—

Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spania.

| — | PEXCO, Scranton, Pennsylvania; |
| --- | --- |

—

PEXCO, Scranton, Pennsylvania;

| — | Salem Tube, Greenville, Pennsylvania; |
| --- | --- |

—

Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes, Houston, Texas, SUA; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes, Houston, Texas, SUA;

| — | Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania. |
| --- | --- |

—

Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.

3.   Perioada de anchetă

| (14) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea evoluțiilor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada începând din 2006 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(14)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea evoluțiilor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada începând din 2006 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (15) | Produsul în cauză, astfel cum este descris în avizul de deschidere a procedurii constă din anumite țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil, altele decât cele prevăzute cu accesorii pentru transportul gazelor sau lichidelor, utilizate pentru aeronavele civile, clasificate în prezent la codurile NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 și ex 7304 90 00 („produsul în cauză”). Această categorie include produse „tubulare” nefinisate, produse finisate la cald și produse finisate la rece. |
| --- | --- |

(15)

Produsul în cauză, astfel cum este descris în avizul de deschidere a procedurii constă din anumite țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil, altele decât cele prevăzute cu accesorii pentru transportul gazelor sau lichidelor, utilizate pentru aeronavele civile, clasificate în prezent la codurile NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 și ex 7304 90 00 („produsul în cauză”). Această categorie include produse „tubulare” nefinisate, produse finisate la cald și produse finisate la rece.

| (16) | Procesul de producție utilizează de obicei ca materie primă cilindrii („țaglele”) din oțel inoxidabil. În prima etapă de producție, este fabricat un produs tubular nefinisat, utilizând fie o presă de extrudare, fie un proces de perforare la cald. Ulterior, produsul tubular poate fi mai întâi prelucrat printr-un proces de finisare la cald, care are drept rezultat o țeavă finisată la cald, iar apoi printr-un proces de finisare la rece (proces în pas de pelerin) sau printr-un proces de trefilare la rece, având drept rezultat o țeavă finisată la rece. Toate tipurile de produse (produse tubulare, țevi finisate la cald și țevi finisate la rece) au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. |
| --- | --- |

(16)

Procesul de producție utilizează de obicei ca materie primă cilindrii („țaglele”) din oțel inoxidabil. În prima etapă de producție, este fabricat un produs tubular nefinisat, utilizând fie o presă de extrudare, fie un proces de perforare la cald. Ulterior, produsul tubular poate fi mai întâi prelucrat printr-un proces de finisare la cald, care are drept rezultat o țeavă finisată la cald, iar apoi printr-un proces de finisare la rece (proces în pas de pelerin) sau printr-un proces de trefilare la rece, având drept rezultat o țeavă finisată la rece. Toate tipurile de produse (produse tubulare, țevi finisate la cald și țevi finisate la rece) au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază.

| (17) | Tuburile și țevile fără sudură din oțel inoxidabil sunt utilizate în principal în următoarele sectoare de activitate: industria chimică și petrochimică, producția de îngrășăminte, producția de energie electrică, construcții și construcții civile, farmacologie și tehnologii medicale, biotehnologie, tratarea apelor și incinerarea deșeurilor, exploatarea și producția de petrol și gaze, prelucrarea cărbunelui și a gazelor, prelucrarea alimentelor. |
| --- | --- |

(17)

Tuburile și țevile fără sudură din oțel inoxidabil sunt utilizate în principal în următoarele sectoare de activitate: industria chimică și petrochimică, producția de îngrășăminte, producția de energie electrică, construcții și construcții civile, farmacologie și tehnologii medicale, biotehnologie, tratarea apelor și incinerarea deșeurilor, exploatarea și producția de petrol și gaze, prelucrarea cărbunelui și a gazelor, prelucrarea alimentelor.

| (18) | Un producător din Uniune, care prelucrează ulterior tuburile din oțel inoxidabil, a solicitat ca, în cazul în care ar fi impuse măsuri, codul NC 7304 49 10 ar trebui exclus din domeniul de aplicare al acestora, deoarece el vizează produse tubulare nefinisate utilizate doar pentru o prelucrare ulterioară. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că atât Uniunea, cât și furnizorii chinezi ai acestui producător din Uniune declaraseră mărfurile vândute acestui producător drept produse finisate la cald sau la rece. |
| --- | --- |

(18)

Un producător din Uniune, care prelucrează ulterior tuburile din oțel inoxidabil, a solicitat ca, în cazul în care ar fi impuse măsuri, codul NC 7304 49 10 ar trebui exclus din domeniul de aplicare al acestora, deoarece el vizează produse tubulare nefinisate utilizate doar pentru o prelucrare ulterioară. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că atât Uniunea, cât și furnizorii chinezi ai acestui producător din Uniune declaraseră mărfurile vândute acestui producător drept produse finisate la cald sau la rece.

| (19) | Într-adevăr, declararea acelor produse drept „produse tubulare neprelucrate destinate exclusiv fabricării de țevi și tuburi cu secțiuni transversale și grosimi ale peretelui diferite” nu se referă neapărat la mărfuri care au caracteristici fizice diferite, ci doar la mărfuri care au o utilizare diferită. S-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu există motive pentru a exclude „produsele tubulare neprelucrate” din definiția produsului. |
| --- | --- |

(19)

Într-adevăr, declararea acelor produse drept „produse tubulare neprelucrate destinate exclusiv fabricării de țevi și tuburi cu secțiuni transversale și grosimi ale peretelui diferite” nu se referă neapărat la mărfuri care au caracteristici fizice diferite, ci doar la mărfuri care au o utilizare diferită. S-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu există motive pentru a exclude „produsele tubulare neprelucrate” din definiția produsului.

2.   Produsul similar

| (20) | S-a constat că produsul în cauză și anumite țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil vândute pe piața internă din RPC, precum și anumite țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil vândut în UE de către industria Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(20)

S-a constat că produsul în cauză și anumite țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil vândute pe piața internă din RPC, precum și anumite țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil vândut în UE de către industria Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   DUMPINGUL

1.   Statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață

| (21) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să se determine în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat, pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(21)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să se determine în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat, pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (22) | Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt prezentate sintetizat în continuare:






  1. | deciziile comerciale și costurile sunt stabilite în funcție de condițiile pieței și fără intervenții semnificative ale statului, costurile reflectând valorile de piață; |
| --- | --- | --- |

(22)

Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt prezentate sintetizat în continuare:

1.

deciziile comerciale și costurile sunt stabilite în funcție de condițiile pieței și fără intervenții semnificative ale statului, costurile reflectând valorile de piață;

| 2. | societățile dispun de un set clar de registre contabile de bază care sunt auditate de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate cazurile; |
| --- | --- |

2.

societățile dispun de un set clar de registre contabile de bază care sunt auditate de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate cazurile;

| 3. | nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată; |
| --- | --- |

3.

nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;

| 4. | certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate; |
| --- | --- |

4.

certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate;

| 5. | operațiunile de schimb valutar se desfășoară la cursul de schimb al pieței. |
| --- | --- |

5.

operațiunile de schimb valutar se desfășoară la cursul de schimb al pieței.

| (23) | În cadrul prezentei anchete, toți cei trei producători-exportatori incluși în eșantion (sau toate cele trei grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion) au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut: |
| --- | --- |

(23)

În cadrul prezentei anchete, toți cei trei producători-exportatori incluși în eșantion (sau toate cele trei grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion) au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut:

| (24) | Ancheta a stabilit că niciunul dintre producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori din RPC incluși în eșantion nu îndeplinește cerințele prevăzute de criteriile pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și prin urmare, nu li se poate acorda TEP. |
| --- | --- |

(24)

Ancheta a stabilit că niciunul dintre producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori din RPC incluși în eșantion nu îndeplinește cerințele prevăzute de criteriile pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și prin urmare, nu li se poate acorda TEP.

| (25) | Niciuna dintre societăți nu îndeplinește cerințele prevăzute de criteriul 1, din cauza intervenției statului în deciziile privind achiziționarea materiilor prime principale (și anume țagle din oțel inoxidabil, lingouri și bare rotunde). Aceste materii prime reprezintă peste 50 % din costul de producție al produsului în cauză (țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil). În consecință, aceste materii prime sunt de departe factorul principal în fabricarea produsului în cauză. |
| --- | --- |

(25)

Niciuna dintre societăți nu îndeplinește cerințele prevăzute de criteriul 1, din cauza intervenției statului în deciziile privind achiziționarea materiilor prime principale (și anume țagle din oțel inoxidabil, lingouri și bare rotunde). Aceste materii prime reprezintă peste 50 % din costul de producție al produsului în cauză (țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil). În consecință, aceste materii prime sunt de departe factorul principal în fabricarea produsului în cauză.

| (26) | Statul chinez joacă un rol principal în stabilirea prețurilor materiilor prime pentru țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil și intervine constant pe piață, cu ajutorul următoarelor instrumente: taxa de export și nerambursarea TVA. În primul rând, principalele materii prime pentru fabricarea țevilor și a tuburilor fără sudură din oțel inoxidabil sunt supuse unei taxe la export de 15 %, începând cu 1 ianuarie 2008. În al doilea rând, statul nu rambursează TVA la exportul acestor materii prime. |
| --- | --- |

(26)

Statul chinez joacă un rol principal în stabilirea prețurilor materiilor prime pentru țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil și intervine constant pe piață, cu ajutorul următoarelor instrumente: taxa de export și nerambursarea TVA. În primul rând, principalele materii prime pentru fabricarea țevilor și a tuburilor fără sudură din oțel inoxidabil sunt supuse unei taxe la export de 15 %, începând cu 1 ianuarie 2008. În al doilea rând, statul nu rambursează TVA la exportul acestor materii prime.

| (27) | Societățile incluse în eșantion achiziționează principalele materii prime utilizate pentru producția de tuburi și țevi fără sudură din oțel inoxidabil de pe piața internă din China. Ancheta a stabilit că, în medie și în funcție de calitatea oțelului, prețurile chineze la materiile prime sunt cu aproximativ 30 % mai reduse decât cele de pe piețele mondiale (din SUA sau UE). |
| --- | --- |

(27)

Societățile incluse în eșantion achiziționează principalele materii prime utilizate pentru producția de tuburi și țevi fără sudură din oțel inoxidabil de pe piața internă din China. Ancheta a stabilit că, în medie și în funcție de calitatea oțelului, prețurile chineze la materiile prime sunt cu aproximativ 30 % mai reduse decât cele de pe piețele mondiale (din SUA sau UE).

| (28) | Deoarece RPC trebuie să importe mare parte a minereului de fier la prețurile pieței internaționale, este clar că ea nu beneficiază de niciun avantaj natural comparativ care ar putea explica prețurile reduse ale materiilor prime principale pe piața internă din China. În același timp și de mai mulți ani, diverse studii indică o intervenție semnificativă a statului în acest sector (3). Aceste rapoarte indică faptul că guvernul chinez a identificat 14 „industrii-cheie” și șapte „industrii-pilon”. Consumatorii principali din aval de oțeluri speciale se regăsesc printre cele șapte „industrii-pilon” susținute de guvernul chinez prin intermediul politicilor sale industriale (4). Impactul negativ al taxelor la export și al rambursărilor parțiale de TVA a fost subliniat în Examinările politicilor comerciale ale OMC referitoare la politicile și practicile comerciale ale RPC (5). |
| --- | --- |

(28)

Deoarece RPC trebuie să importe mare parte a minereului de fier la prețurile pieței internaționale, este clar că ea nu beneficiază de niciun avantaj natural comparativ care ar putea explica prețurile reduse ale materiilor prime principale pe piața internă din China. În același timp și de mai mulți ani, diverse studii indică o intervenție semnificativă a statului în acest sector (3). Aceste rapoarte indică faptul că guvernul chinez a identificat 14 „industrii-cheie” și șapte „industrii-pilon”. Consumatorii principali din aval de oțeluri speciale se regăsesc printre cele șapte „industrii-pilon” susținute de guvernul chinez prin intermediul politicilor sale industriale (4). Impactul negativ al taxelor la export și al rambursărilor parțiale de TVA a fost subliniat în Examinările politicilor comerciale ale OMC referitoare la politicile și practicile comerciale ale RPC (5).

| (29) | După cum se precizează în cadrul examinărilor politicilor comerciale ale OMC, taxele de export și nerambursările de TVA sunt instrumente politice a căror utilizare reduce volumul exporturilor la materiile prime în cauză, canalizează livrările către piața internă și conduc la o presiune descendentă asupra prețurilor interne la produsele respective (6). Într-adevăr, ancheta actuală a stabilit o diferență de preț semnificativă între prețurile interne și prețurile la nivel mondial. Un astfel de decalaj constituie o asistență implicită pentru industriile de pe piața internă situate în aval, oferindu-le prin urmare acestora un avantaj concurențial. Acest argument este susținut și mai mult prin faptul că nu există nicio taxă de export percepută pentru exporturile produsului în cauză (țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil), acesta beneficiind de asemenea de o reducere a TVA. |
| --- | --- |

(29)

După cum se precizează în cadrul examinărilor politicilor comerciale ale OMC, taxele de export și nerambursările de TVA sunt instrumente politice a căror utilizare reduce volumul exporturilor la materiile prime în cauză, canalizează livrările către piața internă și conduc la o presiune descendentă asupra prețurilor interne la produsele respective (6). Într-adevăr, ancheta actuală a stabilit o diferență de preț semnificativă între prețurile interne și prețurile la nivel mondial. Un astfel de decalaj constituie o asistență implicită pentru industriile de pe piața internă situate în aval, oferindu-le prin urmare acestora un avantaj concurențial. Acest argument este susținut și mai mult prin faptul că nu există nicio taxă de export percepută pentru exporturile produsului în cauză (țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil), acesta beneficiind de asemenea de o reducere a TVA.

| (30) | Prin constatarea utilizării diferențiate a taxelor de export și a reducerii TVA atât în cazul industriilor din amonte, cât și în cazul industriilor din aval, ancheta actuală demonstrează intervenția statului, demonstrată de diferența semnificativă dintre prețul materiilor prime din oțel inoxidabil (și anume țagle din oțel inoxidabil, lingouri și bare rotunde) de pe piața chineză și cel de pe piețele mondiale. |
| --- | --- |

(30)

Prin constatarea utilizării diferențiate a taxelor de export și a reducerii TVA atât în cazul industriilor din amonte, cât și în cazul industriilor din aval, ancheta actuală demonstrează intervenția statului, demonstrată de diferența semnificativă dintre prețul materiilor prime din oțel inoxidabil (și anume țagle din oțel inoxidabil, lingouri și bare rotunde) de pe piața chineză și cel de pe piețele mondiale.

| (31) | Ținând seama de diferența de preț dintre piața chineză și piețele mondiale, în absența intervenției statului, producătorii naționali ai materiilor prime menționate anterior ar tinde să își exporte produsele către piețele cu prețuri mai mari, unde ar putea obține profituri mai mari. Într-adevăr, statisticile vamale chineze confirmă faptul că practic nu există exporturi de țagle din oțel inoxidabil originare din RPC către restul lumii. În 2009, exporturile de lingouri din oțel inoxidabil și de oțel inoxidabil neprelucrat sub alte forme s-a ridicat la mai puțin de 2 tone, iar în 2010, la mai puțin de 5 tone. Acesta este un alt argument care demonstrează intervenția statului pe piața materiilor prime. |
| --- | --- |

(31)

Ținând seama de diferența de preț dintre piața chineză și piețele mondiale, în absența intervenției statului, producătorii naționali ai materiilor prime menționate anterior ar tinde să își exporte produsele către piețele cu prețuri mai mari, unde ar putea obține profituri mai mari. Într-adevăr, statisticile vamale chineze confirmă faptul că practic nu există exporturi de țagle din oțel inoxidabil originare din RPC către restul lumii. În 2009, exporturile de lingouri din oțel inoxidabil și de oțel inoxidabil neprelucrat sub alte forme s-a ridicat la mai puțin de 2 tone, iar în 2010, la mai puțin de 5 tone. Acesta este un alt argument care demonstrează intervenția statului pe piața materiilor prime.

| (32) | Aceste practici chineze trebuie considerate ca un factor subiacent al intervenției statului în deciziile firmelor privind materiile prime. Într-adevăr, actualul sistem chinez care combină taxe ridicate la export și nicio rambursare a TVA la exportul de materii prime a condus practic la o situație în care prețurile la materiile prime originare din China continuă să reprezinte rezultatul intervenției statului și, după toate probabilitățile, vor continua și pe viitor să furnizeze un sprijin producătorilor chinezi de țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil. |
| --- | --- |

(32)

Aceste practici chineze trebuie considerate ca un factor subiacent al intervenției statului în deciziile firmelor privind materiile prime. Într-adevăr, actualul sistem chinez care combină taxe ridicate la export și nicio rambursare a TVA la exportul de materii prime a condus practic la o situație în care prețurile la materiile prime originare din China continuă să reprezinte rezultatul intervenției statului și, după toate probabilitățile, vor continua și pe viitor să furnizeze un sprijin producătorilor chinezi de țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil.

| (33) | Mai mult, în ceea ce privește criteriul 1, una dintre societățile comerciale a omis doi furnizori asociați de materii prime din informațiile furnizate în procesul de eșantionare și în cererea de acordare a TEP. Societatea a susținut că acei furnizori furnizează cantități mici și, prin urmare, faptul că nu au fost menționați nu ar avea un impact considerabil asupra rezultatelor anchetei. Trebuie precizat că, în primul rând, Comisia trebuie să obțină o imagine completă a tuturor societăților care fac parte dintr-un grup care participă la producția sau la vânzarea produsului în cauză, indiferent de dimensiunea acestor societăți sau de volumul vânzărilor acestora. În plus, este de remarcat faptul că livrările de materii prime sunt de regulă fragmentate, ele fiind repartizate între mai mulți furnizori mai mici. S-a concluzionat că societatea, independent de denaturarea principalelor inputuri descrise anterior, nu a putut demonstra că deciziile sale comerciale au fost luate ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenția semnificativă a statului și că respectivele costuri practicate reflectau valorile pieței. |
| --- | --- |

(33)

Mai mult, în ceea ce privește criteriul 1, una dintre societățile comerciale a omis doi furnizori asociați de materii prime din informațiile furnizate în procesul de eșantionare și în cererea de acordare a TEP. Societatea a susținut că acei furnizori furnizează cantități mici și, prin urmare, faptul că nu au fost menționați nu ar avea un impact considerabil asupra rezultatelor anchetei. Trebuie precizat că, în primul rând, Comisia trebuie să obțină o imagine completă a tuturor societăților care fac parte dintr-un grup care participă la producția sau la vânzarea produsului în cauză, indiferent de dimensiunea acestor societăți sau de volumul vânzărilor acestora. În plus, este de remarcat faptul că livrările de materii prime sunt de regulă fragmentate, ele fiind repartizate între mai mulți furnizori mai mici. S-a concluzionat că societatea, independent de denaturarea principalelor inputuri descrise anterior, nu a putut demonstra că deciziile sale comerciale au fost luate ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenția semnificativă a statului și că respectivele costuri practicate reflectau valorile pieței.

| (34) | Pe lângă criteriul 1, anumite societăți nu au reușit să demonstreze că îndeplinesc criteriile 2 și 3. Două societăți nu au reușit să demonstreze că dispun de documente contabile clare auditate în mod independent și în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În cazul unei societăți, neconcordanțele din documentele financiare nu s-au regăsit în raportul de audit. O altă societate nu a putut prezenta situații financiare pentru anumiți ani de funcționare. |
| --- | --- |

(34)

Pe lângă criteriul 1, anumite societăți nu au reușit să demonstreze că îndeplinesc criteriile 2 și 3. Două societăți nu au reușit să demonstreze că dispun de documente contabile clare auditate în mod independent și în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În cazul unei societăți, neconcordanțele din documentele financiare nu s-au regăsit în raportul de audit. O altă societate nu a putut prezenta situații financiare pentru anumiți ani de funcționare.

| (35) | În sfârșit, una dintre societățile comerciale a obținut împrumuturi din partea unor bănci cu capital de stat la rate preferențiale, cu mult mai mici decât cele ale pieței. Acest lucru demonstrează că atât costurile de producție, cât și situația financiară fac obiectul unor denaturări semnificative reportate din sistemul anterior de economie planificată. |
| --- | --- |

(35)

În sfârșit, una dintre societățile comerciale a obținut împrumuturi din partea unor bănci cu capital de stat la rate preferențiale, cu mult mai mici decât cele ale pieței. Acest lucru demonstrează că atât costurile de producție, cât și situația financiară fac obiectul unor denaturări semnificative reportate din sistemul anterior de economie planificată.

| (36) | În urma comunicării concluziilor referitoare la TEP, s-au primit observații din partea industriei din Uniune și a celor trei (grupuri de) producători-exportatori în cauză. |
| --- | --- |

(36)

În urma comunicării concluziilor referitoare la TEP, s-au primit observații din partea industriei din Uniune și a celor trei (grupuri de) producători-exportatori în cauză.

| (37) | Una dintre societățile comerciale a afirmat că decizia Comisiei de a respinge TEP a fost influențată și, prin urmare, denaturată de calculul marjei de dumping. În această privință, trebuie menționat faptul că decizia referitoare la acordarea TEP este luată înainte de efectuarea oricărui calcul referitor la dumping și că toate verificările întreprinse se refereau exclusiv la datele referitoare la acordarea TEP. Prin urmare, argumentul este nefondat. |
| --- | --- |

(37)

Una dintre societățile comerciale a afirmat că decizia Comisiei de a respinge TEP a fost influențată și, prin urmare, denaturată de calculul marjei de dumping. În această privință, trebuie menționat faptul că decizia referitoare la acordarea TEP este luată înainte de efectuarea oricărui calcul referitor la dumping și că toate verificările întreprinse se refereau exclusiv la datele referitoare la acordarea TEP. Prin urmare, argumentul este nefondat.

| (38) | Una dintre societățile comerciale a susținut că nu era obligată să depună cereri pentru furnizorii de materii prime asociați. Argumentul respectiv trebuie respins. În avizul de deschidere a procedurii se precizează în mod clar că denumirile și descrierea exactă a activităților tuturor societăților asociate care participă la producerea și/sau vânzarea (la export și/sau pe piața internă) a produsului care face obiectul anchetei trebuie să fie furnizate Comisiei. |
| --- | --- |

(38)

Una dintre societățile comerciale a susținut că nu era obligată să depună cereri pentru furnizorii de materii prime asociați. Argumentul respectiv trebuie respins. În avizul de deschidere a procedurii se precizează în mod clar că denumirile și descrierea exactă a activităților tuturor societăților asociate care participă la producerea și/sau vânzarea (la export și/sau pe piața internă) a produsului care face obiectul anchetei trebuie să fie furnizate Comisiei.

| (39) | Mai mult, acea societate a susținut că denaturările de pe piața materiilor prime nu au fost semnificative, deoarece 17,5 % din materia primă este importată de la furnizori independenți internaționali, iar restul este în principal achiziționată de la societăți asociate. Conform informațiilor de care dispune Comisia, aproximativ 30 % din materiile prime sunt achiziționate local, iar restul este importat în principal de la furnizori asociați. În acest context, trebuie observat faptul că prețurile de transfer de la furnizorii asociați nu sunt considerate în mod normal informații fiabile. Mai mult, per ansamblu, prețurile la care societatea comercială achiziționează materia primă de la furnizorii independenți sunt în mod semnificativ mai scăzute decât cele practicate în Uniunea Europeană sau în SUA, la fel ca pentru ceilalți producători-exportatori care au făcut obiectul anchetei. Prin urmare, argumentul se respinge. |
| --- | --- |

(39)

Mai mult, acea societate a susținut că denaturările de pe piața materiilor prime nu au fost semnificative, deoarece 17,5 % din materia primă este importată de la furnizori independenți internaționali, iar restul este în principal achiziționată de la societăți asociate. Conform informațiilor de care dispune Comisia, aproximativ 30 % din materiile prime sunt achiziționate local, iar restul este importat în principal de la furnizori asociați. În acest context, trebuie observat faptul că prețurile de transfer de la furnizorii asociați nu sunt considerate în mod normal informații fiabile. Mai mult, per ansamblu, prețurile la care societatea comercială achiziționează materia primă de la furnizorii independenți sunt în mod semnificativ mai scăzute decât cele practicate în Uniunea Europeană sau în SUA, la fel ca pentru ceilalți producători-exportatori care au făcut obiectul anchetei. Prin urmare, argumentul se respinge.

| (40) | Una dintre societățile comerciale a contestat calculul efectuat de Comisie referitor la diferența de preț dintre materiile prime de pe piața internă din China și prețurile de pe piețele mondiale. În urma verificării, Comisia confirmă acest calcul. În cazul de față, societatea nu a ținut cont de suprataxele pentru aliaje aplicate de furnizorii din SUA și din UE. Prin urmare, afirmația trebuie respinsă. |
| --- | --- |

(40)

Una dintre societățile comerciale a contestat calculul efectuat de Comisie referitor la diferența de preț dintre materiile prime de pe piața internă din China și prețurile de pe piețele mondiale. În urma verificării, Comisia confirmă acest calcul. În cazul de față, societatea nu a ținut cont de suprataxele pentru aliaje aplicate de furnizorii din SUA și din UE. Prin urmare, afirmația trebuie respinsă.

| (41) | Una dintre societățile comerciale a susținut, în plus, că neconcordanțele dintre situația financiară și declarația de impozit pe venituri erau normale, nesemnificative și că, prin urmare, nu necesitau explicații în notele explicative la situația financiară. În consecință, ele nu ar fi trebuit să aibă vreun impact asupra deciziei Comisiei. Se precizează că neconcordanțele în ceea ce privește profitul anual sunt de aproape 30 de milioane RMB și deci ar fi trebuit să fie considerate la fel de importante și, prin urmare, explicate în notele la situația financiară. |
| --- | --- |

(41)

Una dintre societățile comerciale a susținut, în plus, că neconcordanțele dintre situația financiară și declarația de impozit pe venituri erau normale, nesemnificative și că, prin urmare, nu necesitau explicații în notele explicative la situația financiară. În consecință, ele nu ar fi trebuit să aibă vreun impact asupra deciziei Comisiei. Se precizează că neconcordanțele în ceea ce privește profitul anual sunt de aproape 30 de milioane RMB și deci ar fi trebuit să fie considerate la fel de importante și, prin urmare, explicate în notele la situația financiară.

| (42) | O altă afirmație făcea referire la o presupusă încălcare a Acordului OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii și a Regulamentului antisubvenții de bază al UE (7). Societatea comercială a declarat că respingerea cererii de acordare a TEP pe motiv că societățile ar putea beneficia de subvenții are ca efect penalizarea exportatorului pentru subvenții considerate ilegale fără nicio justificare. Argumentul respectiv trebuie respins. Cererile de acordare a TEP nu au fost respinse pe baza existenței unor posibile subvenții, ci pe baza unor motive specifice prezentate atât în considerentele de mai sus, cât și în documente informative detaliate referitoare la TEP, transmise părților. Principalul motiv pentru respingerea acordării TEP este legat de denaturările constatate pe piața materiilor prime. În plus, trebuie subliniat faptul că societățile comerciale au obținut de exemplu credite de la bănci de stat la rate preferențiale, semnificativ mai mici decât ratele pieței, demonstrând clar persistența unor practici din perioada anterioară de economie planificată. |
| --- | --- |

(42)

O altă afirmație făcea referire la o presupusă încălcare a Acordului OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii și a Regulamentului antisubvenții de bază al UE (7). Societatea comercială a declarat că respingerea cererii de acordare a TEP pe motiv că societățile ar putea beneficia de subvenții are ca efect penalizarea exportatorului pentru subvenții considerate ilegale fără nicio justificare. Argumentul respectiv trebuie respins. Cererile de acordare a TEP nu au fost respinse pe baza existenței unor posibile subvenții, ci pe baza unor motive specifice prezentate atât în considerentele de mai sus, cât și în documente informative detaliate referitoare la TEP, transmise părților. Principalul motiv pentru respingerea acordării TEP este legat de denaturările constatate pe piața materiilor prime. În plus, trebuie subliniat faptul că societățile comerciale au obținut de exemplu credite de la bănci de stat la rate preferențiale, semnificativ mai mici decât ratele pieței, demonstrând clar persistența unor practici din perioada anterioară de economie planificată.

| (43) | În concluzie, niciuna dintre observațiile primite nu a fost de natură să modifice concluziile referitoare la acordarea TEP. |
| --- | --- |

(43)

În concluzie, niciuna dintre observațiile primite nu a fost de natură să modifice concluziile referitoare la acordarea TEP.

2.   Tratamentul individual

| (44) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, criteriile respective sunt prezentate mai jos:






  — | în cazul unor întreprinderi cu capital total sau parțial străin, sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile; |
| --- | --- | --- |

(44)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, criteriile respective sunt prezentate mai jos:

—

în cazul unor întreprinderi cu capital total sau parțial străin, sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;

| — | prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber; |
| --- | --- |

—

prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;

| — | majoritatea acțiunilor aparține unor persoane private. În ceea ce-i privește pe funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere, fie aceștia sunt în minoritate, fie trebuie demonstrat că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului; |
| --- | --- |

—

majoritatea acțiunilor aparține unor persoane private. În ceea ce-i privește pe funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere, fie aceștia sunt în minoritate, fie trebuie demonstrat că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;

| — | operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și |
| --- | --- |

—

operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și

| — | intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii individuali beneficiază de niveluri diferite ale taxelor. |
| --- | --- |

—

intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii individuali beneficiază de niveluri diferite ale taxelor.

| (45) | Cele trei (grupuri de) societăți comerciale menționate mai sus incluse în eșantion cărora li s-a refuzat acordarea TEP au solicitat, de asemenea, tratamentul individual („TI”). Cu titlu provizoriu, s-a constatat că toate cele trei (grupuri de) societăți comerciale îndeplineau condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, prin urmare, li se putea acorda TI. |
| --- | --- |

(45)

Cele trei (grupuri de) societăți comerciale menționate mai sus incluse în eșantion cărora li s-a refuzat acordarea TEP au solicitat, de asemenea, tratamentul individual („TI”). Cu titlu provizoriu, s-a constatat că toate cele trei (grupuri de) societăți comerciale îndeplineau condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, prin urmare, li se putea acorda TI.

3.   Valoarea normală

(a)   Țara analoagă

| (46) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă. |
| --- | --- |

(46)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă.

| (47) | În avizul de deschidere a procedurii, Comisia a indicat intenția de a folosi SUA ca țară analoagă în vederea stabilirii valorii normale pentru RPC. Una dintre părți a afirmat că India era o piață analoagă mai bună, deoarece avea un nivel de dezvoltare similar cu cel din RPC. Comisia nu a obținut cooperarea producătorilor indieni. Statele Unite ale Americii au părut inițial o alegere adecvată, având în vedere deschiderea acestora față de concurența importurilor (tarife vamale de 0%, în contrast cu 10 % în India) și nivelul destul de ridicat al concurenței de pe piața internă, cu prezența a 15-20 de producătorii din SUA. |
| --- | --- |

(47)

În avizul de deschidere a procedurii, Comisia a indicat intenția de a folosi SUA ca țară analoagă în vederea stabilirii valorii normale pentru RPC. Una dintre părți a afirmat că India era o piață analoagă mai bună, deoarece avea un nivel de dezvoltare similar cu cel din RPC. Comisia nu a obținut cooperarea producătorilor indieni. Statele Unite ale Americii au părut inițial o alegere adecvată, având în vedere deschiderea acestora față de concurența importurilor (tarife vamale de 0%, în contrast cu 10 % în India) și nivelul destul de ridicat al concurenței de pe piața internă, cu prezența a 15-20 de producătorii din SUA.

| (48) | Cu toate acestea, în urma răspunsurilor la chestionare și a vizitei de verificare a reieșit că SUA nu reprezintă o piață internă analoagă adecvată. Toți producătorii din SUA care au cooperat se bazează pe importuri de materii prime de bază și de produse finite provenind de la propriile societăți-mamă din UE și mențin o activitate de producție limitată în SUA, în special pentru a răspunde la comenzile specifice sau la cele urgente. În fapt, volumul de producție al producătorilor cooperanți din SUA reprezintă o fracțiune din volumul de producție al producătorilor-mamă europeni. Însă aspectul cel mai important este că producătorii cooperanți din SUA au costuri de prelucrare ridicate, care reflectă condițiile lor specifice de fabricație. Aceste costuri se traduc prin prețuri interne ridicate pe piața din SUA. |
| --- | --- |

(48)

Cu toate acestea, în urma răspunsurilor la chestionare și a vizitei de verificare a reieșit că SUA nu reprezintă o piață internă analoagă adecvată. Toți producătorii din SUA care au cooperat se bazează pe importuri de materii prime de bază și de produse finite provenind de la propriile societăți-mamă din UE și mențin o activitate de producție limitată în SUA, în special pentru a răspunde la comenzile specifice sau la cele urgente. În fapt, volumul de producție al producătorilor cooperanți din SUA reprezintă o fracțiune din volumul de producție al producătorilor-mamă europeni. Însă aspectul cel mai important este că producătorii cooperanți din SUA au costuri de prelucrare ridicate, care reflectă condițiile lor specifice de fabricație. Aceste costuri se traduc prin prețuri interne ridicate pe piața din SUA.

(b)   Determinarea valorii normale

| (49) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală trebuie să se stabilească pe baza prețului sau a valorii normale construite într-o țară terță cu o economie de piață sau pe baza prețurilor de export dintr-o astfel de țară către alte țări, inclusiv UE. Având în vedere faptul că valoarea normală nu a putut fi stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite din SUA pentru motivele enunțate în considerentul anterior, a fost explorată a doua metodă. Această metodă nu este însă adecvată pentru cazul de față, din motivele prezentate mai jos. La fel ca și prețurile de vânzare interne, prețurile de export din SUA vor fi de asemenea afectate de costurile de producție crescute și de faptul că volumele de export pot fi limitate (mai puțin de 2 % din volumul exporturilor chineze către UE). De asemenea, se pare, că unele dintre aceste exporturi sunt efectuate către societăți asociate, fiind astfel mai puțin fiabile în ceea ce privește stabilirea valorii normale. |
| --- | --- |

(49)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală trebuie să se stabilească pe baza prețului sau a valorii normale construite într-o țară terță cu o economie de piață sau pe baza prețurilor de export dintr-o astfel de țară către alte țări, inclusiv UE. Având în vedere faptul că valoarea normală nu a putut fi stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite din SUA pentru motivele enunțate în considerentul anterior, a fost explorată a doua metodă. Această metodă nu este însă adecvată pentru cazul de față, din motivele prezentate mai jos. La fel ca și prețurile de vânzare interne, prețurile de export din SUA vor fi de asemenea afectate de costurile de producție crescute și de faptul că volumele de export pot fi limitate (mai puțin de 2 % din volumul exporturilor chineze către UE). De asemenea, se pare, că unele dintre aceste exporturi sunt efectuate către societăți asociate, fiind astfel mai puțin fiabile în ceea ce privește stabilirea valorii normale.

| (50) | Ca alternativă la cele două metode menționate anterior, articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază prevede că valoarea normală poate fi determinată pe orice altă bază rezonabilă, inclusiv pe baza prețului plătit sau plătibil efectiv pentru produsul similar în Uniune, ajustat corespunzător, după caz, pentru a include o marjă de profit rezonabilă. Această metodă a fost utilizată provizoriu în cazul de față, dat fiind faptul că ancheta a stabilit că, în acest moment, SUA nu este o țară analoagă adecvată. |
| --- | --- |

(50)

Ca alternativă la cele două metode menționate anterior, articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază prevede că valoarea normală poate fi determinată pe orice altă bază rezonabilă, inclusiv pe baza prețului plătit sau plătibil efectiv pentru produsul similar în Uniune, ajustat corespunzător, după caz, pentru a include o marjă de profit rezonabilă. Această metodă a fost utilizată provizoriu în cazul de față, dat fiind faptul că ancheta a stabilit că, în acest moment, SUA nu este o țară analoagă adecvată.

| (51) | Pentru tipurile de produse exportate de producătorii-exportatori sau de grupurile de producători-exportatori din RPC incluși în eșantion în cazul cărora nu au fost efectuate vânzări de către producătorii incluși în eșantion din Uniune, Comisia a utilizat cu titlu provizoriu prețurile plătite sau plătibile efectiv în Uniune pentru produsul similar, ajustate corespunzător, după caz, pentru a include o marjă de profit rezonabilă, reținând cel mai apropiat produs asemănător care are același diametru, aceeași calitate a oțelului și care este de același tip (de exemplu, tras la rece sau tras la cald). |
| --- | --- |

(51)

Pentru tipurile de produse exportate de producătorii-exportatori sau de grupurile de producători-exportatori din RPC incluși în eșantion în cazul cărora nu au fost efectuate vânzări de către producătorii incluși în eșantion din Uniune, Comisia a utilizat cu titlu provizoriu prețurile plătite sau plătibile efectiv în Uniune pentru produsul similar, ajustate corespunzător, după caz, pentru a include o marjă de profit rezonabilă, reținând cel mai apropiat produs asemănător care are același diametru, aceeași calitate a oțelului și care este de același tip (de exemplu, tras la rece sau tras la cald).

4.   Prețul de export

| (52) | În toate cazurile, produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune și, prin urmare, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite sau plătibile efectiv. |
| --- | --- |

(52)

În toate cazurile, produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune și, prin urmare, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite sau plătibile efectiv.

5.   Comparație

| (53) | Marjele de dumping s-au stabilit prin compararea prețurilor de export franco-fabrică individual ale exportatorilor incluși în eșantion cu prețurile de vânzare pe piața internă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion stabilite conform considerentului (50) de mai sus. |
| --- | --- |

(53)

Marjele de dumping s-au stabilit prin compararea prețurilor de export franco-fabrică individual ale exportatorilor incluși în eșantion cu prețurile de vânzare pe piața internă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion stabilite conform considerentului (50) de mai sus.

| (54) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări corespunzătoare în toate cazurile în care s-a considerat că acest lucru este rezonabil, precis și susținut de elemente probatoare verificate. S-a operat, în special, o ajustare în ceea ce privește taxele indirecte, navlul maritim și asigurările, navlul în țara exportatoare, cheltuielile de garanție, comisioanele, costurile legate de credit, cheltuielile bancare, nivelul de comercializare și, după cum se arată în considerentul (70) de mai jos, percepția calității. |
| --- | --- |

(54)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări corespunzătoare în toate cazurile în care s-a considerat că acest lucru este rezonabil, precis și susținut de elemente probatoare verificate. S-a operat, în special, o ajustare în ceea ce privește taxele indirecte, navlul maritim și asigurările, navlul în țara exportatoare, cheltuielile de garanție, comisioanele, costurile legate de credit, cheltuielile bancare, nivelul de comercializare și, după cum se arată în considerentul (70) de mai jos, percepția calității.

6.   Marje de dumping

| (55) | Marjele de dumping provizorii au fost exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire. |
| --- | --- |

(55)

Marjele de dumping provizorii au fost exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.

(a)   Pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI

| (56) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TI au fost stabilite pe baza unei comparații între media ponderată a valorii normale, stabilite pe baza prețurilor plătite sau plătibile efectiv în Uniune pentru produsul similar, ajustate corespunzător pentru a include o marjă de profit rezonabilă, așa cum este detaliat în considerentele (50) și (51) de mai sus și prețul mediu ponderat de export către Uniune pentru produsul în cauză al fiecărei societăți în parte, astfel cum s-a stabilit mai sus. |
| --- | --- |

(56)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TI au fost stabilite pe baza unei comparații între media ponderată a valorii normale, stabilite pe baza prețurilor plătite sau plătibile efectiv în Uniune pentru produsul similar, ajustate corespunzător pentru a include o marjă de profit rezonabilă, așa cum este detaliat în considerentele (50) și (51) de mai sus și prețul mediu ponderat de export către Uniune pentru produsul în cauză al fiecărei societăți în parte, astfel cum s-a stabilit mai sus.

| (57) | Ținând cont de cele de mai sus, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:






  Societăți comerciale eșantionate | Marje de dumping provizorii |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 83,2 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 62,5 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 66,5 % |

(57)

Ținând cont de cele de mai sus, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:

Societăți comerciale eșantionate

Marje de dumping provizorii

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

83,2 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

62,5 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

66,5 %

(b)   Pentru toți ceilalți producători-exportatori cooperanți

| (58) | Marja de dumping pentru producătorii-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion a fost calculată ca medie ponderată a marjelor de dumping ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(58)

Marja de dumping pentru producătorii-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion a fost calculată ca medie ponderată a marjelor de dumping ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază.

| (59) | Ținând cont de cele de mai sus, marja de dumping provizorie exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, este de 71,1 %. |
| --- | --- |

(59)

Ținând cont de cele de mai sus, marja de dumping provizorie exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, este de 71,1 %.

(c)   Toți ceilalți producători-exportatori (necooperanți)

| (60) | Având în vedere nivelul ridicat al cooperării în cadrul anchetei, societățile cooperante reprezentând aproximativ 64 % din totalul importurilor înregistrate de Eurostat în cursul PA, pentru producătorii-exportatori necooperanți, marja la nivel național a fost stabilită prin utilizarea celei mai mari dintre marjele constatate pentru societățile sau grupurile de societăți eșantionate. |
| --- | --- |

(60)

Având în vedere nivelul ridicat al cooperării în cadrul anchetei, societățile cooperante reprezentând aproximativ 64 % din totalul importurilor înregistrate de Eurostat în cursul PA, pentru producătorii-exportatori necooperanți, marja la nivel național a fost stabilită prin utilizarea celei mai mari dintre marjele constatate pentru societățile sau grupurile de societăți eșantionate.

| (61) | Ținând cont de cele de mai sus, marja de dumping la nivel național, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 83,2 %. |
| --- | --- |

(61)

Ținând cont de cele de mai sus, marja de dumping la nivel național, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 83,2 %.

D.   PREJUDICIUL

1.   Producția și industria din Uniune

| (62) | Pe parcursul PA, produsul similar a fost fabricat în Uniune de 21 producători. În sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, toți cei 21 de producători existenți în Uniune constituie industria din Uniune și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(62)

Pe parcursul PA, produsul similar a fost fabricat în Uniune de 21 producători. În sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, toți cei 21 de producători existenți în Uniune constituie industria din Uniune și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.

| (63) | După cum s-a indicat în considerentul (7) de mai sus, în eșantion au fost incluse două grupuri de producători din Uniune, compuse din cinci producători din Uniune reprezentând peste 50 % din producția totală a Uniunii pentru produsul similar. Dintre ceilalți producători cooperanți din Uniune, societatea comercială care a solicitat o limitare a definiției produsului [a se vedea considerentele (16) și (17) de mai sus] nu a fost de acord cu compoziția eșantionului. Producătorul a contestat mai ales faptul că eșantionul include doar acele societăți comerciale care sunt prezente atât pe piața produselor finite, cât și pe cea a produselor semifinite și, de asemenea, faptul că eșantionul cuprinde numai societățile reclamante. Se reiterează faptul că societatea în cauză achiziționează produse semifinite provenind atât de la industria din RPC, cât și de la cea din Uniune. Cu toate acestea, producătorul nu a reușit să dovedească faptul că aceste două piețe separate există cu adevărat. În plus, producătorul reprezenta mai puțin de 2 % din totalul producției la nivelul Uniunii în cursul PA, în timp ce cele două grupuri de societăți au fost selectate pe baza unor criterii obiective, astfel cum se precizează la considerentele (7) și (8) de mai sus. |
| --- | --- |

(63)

După cum s-a indicat în considerentul (7) de mai sus, în eșantion au fost incluse două grupuri de producători din Uniune, compuse din cinci producători din Uniune reprezentând peste 50 % din producția totală a Uniunii pentru produsul similar. Dintre ceilalți producători cooperanți din Uniune, societatea comercială care a solicitat o limitare a definiției produsului [a se vedea considerentele (16) și (17) de mai sus] nu a fost de acord cu compoziția eșantionului. Producătorul a contestat mai ales faptul că eșantionul include doar acele societăți comerciale care sunt prezente atât pe piața produselor finite, cât și pe cea a produselor semifinite și, de asemenea, faptul că eșantionul cuprinde numai societățile reclamante. Se reiterează faptul că societatea în cauză achiziționează produse semifinite provenind atât de la industria din RPC, cât și de la cea din Uniune. Cu toate acestea, producătorul nu a reușit să dovedească faptul că aceste două piețe separate există cu adevărat. În plus, producătorul reprezenta mai puțin de 2 % din totalul producției la nivelul Uniunii în cursul PA, în timp ce cele două grupuri de societăți au fost selectate pe baza unor criterii obiective, astfel cum se precizează la considerentele (7) și (8) de mai sus.

2.   Consumul la nivelul Uniunii

| (64) | Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii, pe baza informațiilor obținute de la Comitetul de apărare care îi reprezintă pe reclamanți [a se vedea considerentul (2) de mai sus] și a datelor privind volumul importurilor pentru piața Uniunii, obținute de la Eurostat. Datele Eurostat au trebuit să fie ușor modificate în ceea ce privește importurile din Africa de Sud și Japonia pentru anumite perioade, dat fiind faptul că acele date conțineau anumite denaturări rezultate din raportarea incorectă de informații. |
| --- | --- |

(64)

Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii, pe baza informațiilor obținute de la Comitetul de apărare care îi reprezintă pe reclamanți [a se vedea considerentul (2) de mai sus] și a datelor privind volumul importurilor pentru piața Uniunii, obținute de la Eurostat. Datele Eurostat au trebuit să fie ușor modificate în ceea ce privește importurile din Africa de Sud și Japonia pentru anumite perioade, dat fiind faptul că acele date conțineau anumite denaturări rezultate din raportarea incorectă de informații.

| (65) | Consumul la nivelul Uniunii a scăzut puternic, cu 35 % între 2006 și PA. Cu toate acestea, consumul crescuse ușor între 2006 și 2007, atinsese apogeul în 2007 și apoi scăzuse continuu, an de an, până la perioada de anchetă

  Tabelul 1












  Consumul la nivelul Uniunii |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Unități (tone) | 131 965 | 153 630 | 133 711 | 102 865 | 85 629 |
| Indice | 100 | 116 | 101 | 78 | 65 |

(65)

Consumul la nivelul Uniunii a scăzut puternic, cu 35 % între 2006 și PA. Cu toate acestea, consumul crescuse ușor între 2006 și 2007, atinsese apogeul în 2007 și apoi scăzuse continuu, an de an, până la perioada de anchetă

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii

2006

2007

2008

2009

PA

Unități (tone)

131 965

153 630

133 711

102 865

85 629

Indice

100

116

101

78

65

| (66) | Într-adevăr perioada luată în considerare include fluctuații considerabile pe piață, datorate, în principal, volatilității enorme a cererii de tuburi din oțel inoxidabil. Anul 2007 și, de asemenea, primele trei trimestre din 2008 se caracterizează printr-o piață în plină expansiune, dar criza economică a avut în cele din urmă un impact puternic asupra cererii. Acest impact a început să devină vizibil în ultimul trimestru din 2008, s-a agravat pe parcursul anului 2009 și a continuat chiar și în prima jumătate a anului 2010, afectând astfel întreaga PA. Această evoluție se reflectă cu claritate în curba de consumul din Uniune, care a atins apogeul în 2007, după care a înregistrat o scădere de la an la an. |
| --- | --- |

(66)

Într-adevăr perioada luată în considerare include fluctuații considerabile pe piață, datorate, în principal, volatilității enorme a cererii de tuburi din oțel inoxidabil. Anul 2007 și, de asemenea, primele trei trimestre din 2008 se caracterizează printr-o piață în plină expansiune, dar criza economică a avut în cele din urmă un impact puternic asupra cererii. Acest impact a început să devină vizibil în ultimul trimestru din 2008, s-a agravat pe parcursul anului 2009 și a continuat chiar și în prima jumătate a anului 2010, afectând astfel întreaga PA. Această evoluție se reflectă cu claritate în curba de consumul din Uniune, care a atins apogeul în 2007, după care a înregistrat o scădere de la an la an.

3.   Importurile provenite din țara în cauză

3.1.   Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (67) | Volumul importurilor vizând produsul în cauză din RPC pe piața Uniunii a crescut în perioada luată în considerare. Per ansamblu, pe parcursul perioadei vizate, importurile din RPC au crescut cu peste 14 %. Într-adevăr, între 2006 și 2007, importurile din RPC aproape s-au dublat, în timp ce, între 2007 și PA, acestea au cunoscut o scădere de la an la an, în principal din cauza unei diminuări a consumului [deoarece cota de piață a rămas stabilă între 2008 și PA – a se vedea considerentul (68) de mai jos].

  Tabelul 2












  Importurile din RPC (volume) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Unități (tone) | 13 804 | 26 790 | 25 186 | 17 043 | 15 757 |
| Indice | 100 | 194 | 182 | 123 | 114 |

(67)

Volumul importurilor vizând produsul în cauză din RPC pe piața Uniunii a crescut în perioada luată în considerare. Per ansamblu, pe parcursul perioadei vizate, importurile din RPC au crescut cu peste 14 %. Într-adevăr, între 2006 și 2007, importurile din RPC aproape s-au dublat, în timp ce, între 2007 și PA, acestea au cunoscut o scădere de la an la an, în principal din cauza unei diminuări a consumului [deoarece cota de piață a rămas stabilă între 2008 și PA – a se vedea considerentul (68) de mai jos].

Tabelul 2

Importurile din RPC (volume)

2006

2007

2008

2009

PA

Unități (tone)

13 804

26 790

25 186

17 043

15 757

Indice

100

194

182

123

114

3.2.   Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping

| (68) | Cota de piață a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping aproape că s-a dublat pe parcursul perioadei luate în considerare, crescând cu 76 % sau 7,9 puncte procentuale. Creșterea acestei cote de piață a avut loc în special între 2006 și 2007, menținându-se ulterior la un nivel ridicat.

  Tabelul 3












  Importurile din RPC (cota de piață) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Cotă de piață (%) | 10,5 % | 17,4 % | 18,8 % | 16,6 % | 18,4 % |
| Indice | 100 | 167 | 180 | 158 | 176 |

(68)

Cota de piață a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping aproape că s-a dublat pe parcursul perioadei luate în considerare, crescând cu 76 % sau 7,9 puncte procentuale. Creșterea acestei cote de piață a avut loc în special între 2006 și 2007, menținându-se ulterior la un nivel ridicat.

Tabelul 3

Importurile din RPC (cota de piață)

2006

2007

2008

2009

PA

Cotă de piață (%)

10,5 %

17,4 %

18,8 %

16,6 %

18,4 %

Indice

100

167

180

158

176

3.3.   Prețurile

(a)   Evoluția prețurilor

| (69) | Tabelul de mai jos indică prețurile medii ale importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, la frontiera europeană înainte de vămuire, astfel cum au fost raportate de Eurostat. Pe parcursul perioadei luate în considerare, prețul mediu al importurilor din RPC a crescut până în 2008 și apoi a scăzut între 2008 și PA.

  Tabelul 4












  Importurile din RPC (prețuri) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Preț mediu/tonă (EUR) | 4 354 | 5 129 | 5 506 | 4 348 | 3 954 |
| Indice | 100 | 118 | 126 | 100 | 91 |

(69)

Tabelul de mai jos indică prețurile medii ale importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, la frontiera europeană înainte de vămuire, astfel cum au fost raportate de Eurostat. Pe parcursul perioadei luate în considerare, prețul mediu al importurilor din RPC a crescut până în 2008 și apoi a scăzut între 2008 și PA.

Tabelul 4

Importurile din RPC (prețuri)

2006

2007

2008

2009

PA

Preț mediu/tonă (EUR)

4 354

5 129

5 506

4 348

3 954

Indice

100

118

126

100

91

(b)   Subcotarea prețurilor

| (70) | S-a efectuat o comparație a prețurilor în funcție de tip, între prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori chinezi în Uniune și cele practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. În acest scop, prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții independenți au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din țara în cauză incluși în eșantion. Au fost aplicate ajustări, după caz, pentru a se putea ține cont de diferențele în ceea ce privește percepția pe piață a calității produselor, nivelul de comercializare și costurile post-import. |
| --- | --- |

(70)

S-a efectuat o comparație a prețurilor în funcție de tip, între prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori chinezi în Uniune și cele practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. În acest scop, prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții independenți au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din țara în cauză incluși în eșantion. Au fost aplicate ajustări, după caz, pentru a se putea ține cont de diferențele în ceea ce privește percepția pe piață a calității produselor, nivelul de comercializare și costurile post-import.

| (71) | Comparația a arătat că, pe parcursul PA, importurile vizând produsul în cauză originar din RPC au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotau prețurile industriei din Uniune (exprimate sub formă de procentaj al acesteia) cu 21 % până la 32 %. |
| --- | --- |

(71)

Comparația a arătat că, pe parcursul PA, importurile vizând produsul în cauză originar din RPC au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotau prețurile industriei din Uniune (exprimate sub formă de procentaj al acesteia) cu 21 % până la 32 %.

4.   Situația economică a industriei din Uniune

4.1.   Observații preliminare

| (72) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii economici relevanți și indicatorii care influențează situația industriei din Uniune. Datele prezentate mai jos se raportează la întreaga industrie din Uniune în ceea ce privește vânzările și cotele de piață și la producătorii incluși în eșantion în ceea ce privește toți ceilalți indicatori. În ceea ce privește indicatorii care se referă la producătorii incluși în eșantion, ținând cont de faptul că eșantionul a fost alcătuit din doar două grupuri de producători, datele agregate reale nu au putut fi prezentate în tabelele corespondente de mai jos, din motive de confidențialitate; prin urmare, sunt prezentate doar indicii pentru a demonstra tendința acestor indicatori. |
| --- | --- |

(72)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii economici relevanți și indicatorii care influențează situația industriei din Uniune. Datele prezentate mai jos se raportează la întreaga industrie din Uniune în ceea ce privește vânzările și cotele de piață și la producătorii incluși în eșantion în ceea ce privește toți ceilalți indicatori. În ceea ce privește indicatorii care se referă la producătorii incluși în eșantion, ținând cont de faptul că eșantionul a fost alcătuit din doar două grupuri de producători, datele agregate reale nu au putut fi prezentate în tabelele corespondente de mai jos, din motive de confidențialitate; prin urmare, sunt prezentate doar indicii pentru a demonstra tendința acestor indicatori.

4.2.   Producția

| (73) | Volumele producției din Uniune au crescut între 2006 și 2008, dar au scăzut brusc între 2008 și perioada de anchetă. Această scădere substanțială a producției a fost cauzată atât de contracția pieței, cât și de presiunea tot mai mare a importurilor care fac obiectul unui dumping.

  Tabelul 5












  Producție |
| --- | --- |
| Producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Producția (indice) | 100 | 107 | 121 | 84 | 66 |

(73)

Volumele producției din Uniune au crescut între 2006 și 2008, dar au scăzut brusc între 2008 și perioada de anchetă. Această scădere substanțială a producției a fost cauzată atât de contracția pieței, cât și de presiunea tot mai mare a importurilor care fac obiectul unui dumping.

Tabelul 5

Producție

Producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

2009

PA

Producția (indice)

100

107

121

84

66

4.3.   Capacitatea de producție și utilizarea capacității

| (74) | Capacitatea de producție a industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, rata de utilizare a capacității a scăzut cu 35 % între 2006 și PA. În perioada de anchetă, nivelul de utilizare a capacității a scăzut la puțin peste jumătate, față de nivelul atins în 2008.

  Tabelul 6












  Capacitate de producție |
| --- | --- |
| Producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Capacitate (indice) | 100 | 98 | 101 | 102 | 101 |
| Utilizarea capacității (indice) | 100 | 109 | 120 | 82 | 65 |

(74)

Capacitatea de producție a industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, rata de utilizare a capacității a scăzut cu 35 % între 2006 și PA. În perioada de anchetă, nivelul de utilizare a capacității a scăzut la puțin peste jumătate, față de nivelul atins în 2008.

Tabelul 6

Capacitate de producție

Producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

2009

PA

Capacitate (indice)

100

98

101

102

101

Utilizarea capacității (indice)

100

109

120

82

65

4.4.   Stocurile

| (75) | Tabelul de mai jos arată că stocurile finale au crescut inițial până în 2008, când producția din Uniune a fost la apogeu, acestea începând însă apoi să scadă, ca urmare a diminuării nivelului activității de producție.

  Tabelul 7












  Stocuri |
| --- | --- |
| Producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Stocuri (indice) | 100 | 124 | 168 | 138 | 118 |

(75)

Tabelul de mai jos arată că stocurile finale au crescut inițial până în 2008, când producția din Uniune a fost la apogeu, acestea începând însă apoi să scadă, ca urmare a diminuării nivelului activității de producție.

Tabelul 7

Stocuri

Producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

2009

PA

Stocuri (indice)

100

124

168

138

118

4.5.   Volumul vânzărilor din Uniune (ansamblul industriei din Uniune)

| (76) | Volumul vânzărilor efectuate de totalitatea producătorilor din Uniune pe piața UE a scăzut per ansamblu cu 39 %, în timp ce exporturile chineze au crescut cu 14 %, așa cum s-a menționat în considerentul (68) de mai sus. Volumul vânzărilor în Uniune ale industriei Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8












  Vânzările Uniunii (volume) |
| --- | --- |
| Toți producătorii din UE | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Vânzări ale Uniunii (tone) | 82 743 | 91 043 | 79 418 | 63 223 | 50 569 |
| Indice | 100 | 110 | 96 | 76 | 61 |

(76)

Volumul vânzărilor efectuate de totalitatea producătorilor din Uniune pe piața UE a scăzut per ansamblu cu 39 %, în timp ce exporturile chineze au crescut cu 14 %, așa cum s-a menționat în considerentul (68) de mai sus. Volumul vânzărilor în Uniune ale industriei Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Vânzările Uniunii (volume)

Toți producătorii din UE

2006

2007

2008

2009

PA

Vânzări ale Uniunii (tone)

82 743

91 043

79 418

63 223

50 569

Indice

100

110

96

76

61

4.6.   Cota de piață (ansamblul industriei din Uniune)

| (77) | Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 3,4 puncte procentuale între 2006 și 2007 și a rămas relativ stabilă în restul perioadei luate în considerare, cu o mică creștere temporară în 2009. Per ansamblu însă industria din Uniune a pierdut 3,6 puncte procentuale din cota de piață în decursul perioadei luate în considerare, în timp ce, așa cum se arată în tabelul 3 de mai sus, cota de piață a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping aproape că s-a dublat pe parcursul aceleiași perioade.

  Tabelul 9












  Cota de piață a industriei din Uniune |
| --- | --- |
| Toți producătorii din UE | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Cota de piață (%) | 62,7 % | 59,3 % | 59,4 % | 61,5 % | 59,1 % |
| Indice | 100 | 95 | 95 | 98 | 94 |

(77)

Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 3,4 puncte procentuale între 2006 și 2007 și a rămas relativ stabilă în restul perioadei luate în considerare, cu o mică creștere temporară în 2009. Per ansamblu însă industria din Uniune a pierdut 3,6 puncte procentuale din cota de piață în decursul perioadei luate în considerare, în timp ce, așa cum se arată în tabelul 3 de mai sus, cota de piață a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping aproape că s-a dublat pe parcursul aceleiași perioade.

Tabelul 9

Cota de piață a industriei din Uniune

Toți producătorii din UE

2006

2007

2008

2009

PA

Cota de piață (%)

62,7 %

59,3 %

59,4 %

61,5 %

59,1 %

Indice

100

95

95

98

94

4.7.   Prețurile de vânzare

| (78) | În ceea ce privește prețurile medii de vânzare, tabelul de mai jos arată că, în 2007, industria din Uniune și-a mărit prețurile de vânzare și apoi le-a redus treptat de la an la an, până la PA, ajungând la prețuri care sunt inferioare prețurilor din 2006. Evoluția și volatilitatea puternică a prețurilor lor de vânzare s-au datorat parțial fluctuațiilor majore ale costurilor materiilor prime.

  Tabelul 10












  Vânzări ale UE (prețuri medii) |
| --- | --- |
| Producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Preț mediu pe tonă (indice) | 100 | 135 | 126 | 100 | 92 |

(78)

În ceea ce privește prețurile medii de vânzare, tabelul de mai jos arată că, în 2007, industria din Uniune și-a mărit prețurile de vânzare și apoi le-a redus treptat de la an la an, până la PA, ajungând la prețuri care sunt inferioare prețurilor din 2006. Evoluția și volatilitatea puternică a prețurilor lor de vânzare s-au datorat parțial fluctuațiilor majore ale costurilor materiilor prime.

Tabelul 10

Vânzări ale UE (prețuri medii)

Producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

2009

PA

Preț mediu pe tonă (indice)

100

135

126

100

92

4.8.   Ocuparea forței de muncă

| (79) | Nivelul de ocupare a forței de muncă a urmat în mare măsură evoluția volumelor de producție (a se vedea tabelul 5 de mai sus), ceea ce indică faptul că industria din Uniune a încercat să raționalizeze costurile de producție atunci când a fost necesar. Industria din Uniune a încercat să-și adapteze forța de muncă la înrăutățirea condițiilor de piață, prin reducerea orelor de muncă, mai degrabă decât prin reducerea numărului de angajați. Prin urmare, tabelul de mai jos prezintă nivelul de ocupare a forței de muncă în echivalent normă întreagă („ENI”). Ocuparea forței de muncă în ENI a producătorilor din Uniune a crescut cu 11 % între 2006 și 2008, urmată de o scădere cu 19 puncte procentuale între 2008 și PA. Per ansamblu, numărul de ENI a scăzut cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

  Tabelul 11












  Ocuparea forței de muncă |
| --- | --- |
| Producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Ocuparea forței de muncă în echivalent normă întreagă (ENI) (indice) | 100 | 106 | 111 | 95 | 92 |

(79)

Nivelul de ocupare a forței de muncă a urmat în mare măsură evoluția volumelor de producție (a se vedea tabelul 5 de mai sus), ceea ce indică faptul că industria din Uniune a încercat să raționalizeze costurile de producție atunci când a fost necesar. Industria din Uniune a încercat să-și adapteze forța de muncă la înrăutățirea condițiilor de piață, prin reducerea orelor de muncă, mai degrabă decât prin reducerea numărului de angajați. Prin urmare, tabelul de mai jos prezintă nivelul de ocupare a forței de muncă în echivalent normă întreagă („ENI”). Ocuparea forței de muncă în ENI a producătorilor din Uniune a crescut cu 11 % între 2006 și 2008, urmată de o scădere cu 19 puncte procentuale între 2008 și PA. Per ansamblu, numărul de ENI a scăzut cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

Tabelul 11

Ocuparea forței de muncă

Producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

2009

PA

Ocuparea forței de muncă în echivalent normă întreagă (ENI) (indice)

100

106

111

95

92

4.9.   Productivitate

| (80) | În ciuda tentativelor industriei din Uniune indicate mai sus, producția per ENI a producătorilor din Uniune a scăzut considerabil, cu 29 % per ansamblu. Efectele grave ale importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, în contextul unei perioade caracterizate de prăbușirea cererii de pe piață, au împiedicat industria din Uniune să-și mențină nivelurile de productivitate.

  Tabelul 12












  Productivitate |
| --- | --- |
| Producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Volumul producției per ENI (indice) | 100 | 102 | 109 | 88 | 71 |

(80)

În ciuda tentativelor industriei din Uniune indicate mai sus, producția per ENI a producătorilor din Uniune a scăzut considerabil, cu 29 % per ansamblu. Efectele grave ale importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, în contextul unei perioade caracterizate de prăbușirea cererii de pe piață, au împiedicat industria din Uniune să-și mențină nivelurile de productivitate.

Tabelul 12

Productivitate

Producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

2009

PA

Volumul producției per ENI (indice)

100

102

109

88

71

4.10.   Costurile forței de muncă

| (81) | Pe parcursul perioadei luate în considerare, industria din Uniune a reușit să controleze evoluția costurilor forței de muncă. Într-adevăr, tabelul de mai jos arată că media costului anual al forței de muncă a crescut ușor în 2007 și 2008, ea scăzând însă în 2009 și în PA. Per ansamblul perioadei, costurile unitare ale forței de muncă au scăzut cu 2 %. Această scădere ar fi fost mai pronunțată dacă sumele plăților compensatorii ar fi fost excluse din tendința de mai sus.

  Tabelul 13












  Costurile forței de muncă |
| --- | --- |
| Producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Costul anual al forței de muncă per angajat (indice) | 100 | 103 | 109 | 100 | 98 |

(81)

Pe parcursul perioadei luate în considerare, industria din Uniune a reușit să controleze evoluția costurilor forței de muncă. Într-adevăr, tabelul de mai jos arată că media costului anual al forței de muncă a crescut ușor în 2007 și 2008, ea scăzând însă în 2009 și în PA. Per ansamblul perioadei, costurile unitare ale forței de muncă au scăzut cu 2 %. Această scădere ar fi fost mai pronunțată dacă sumele plăților compensatorii ar fi fost excluse din tendința de mai sus.

Tabelul 13

Costurile forței de muncă

Producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

2009

PA

Costul anual al forței de muncă per angajat (indice)

100

103

109

100

98

4.11.   Rentabilitatea și randamentul investițiilor (RI)

| (82) | Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienții independenți pe piața UE, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. În consecință, în perioada luată în considerare, marjele de rentabilitate ale industriei din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 14












  Rentabilitatea și randamentul investițiilor (RI) |
| --- | --- |
| Producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Profit net (indice) | 100 | 202 | 89 | – 147 | – 188 |
| RI (indice) | 100 | 289 | 215 | – 107 | – 153 |

(82)

Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienții independenți pe piața UE, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. În consecință, în perioada luată în considerare, marjele de rentabilitate ale industriei din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 14

Rentabilitatea și randamentul investițiilor (RI)

Producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

2009

PA

Profit net (indice)

100

202

89

– 147

– 188

RI (indice)

100

289

215

– 107

– 153

| (83) | După cum rezultă din tabelul de mai sus, rentabilitatea industriei din Uniune a atins apogeul în 2007 datorită unor condiții de piață excepționale de care au beneficiat toți actorii de pe piață. Nivelul mediu de rentabilitate s-a deteriorat în mod semnificativ începând cu 2007, iar profiturile s-au transformat într-o pierdere semnificativă în 2009 și în PA. |
| --- | --- |

(83)

După cum rezultă din tabelul de mai sus, rentabilitatea industriei din Uniune a atins apogeul în 2007 datorită unor condiții de piață excepționale de care au beneficiat toți actorii de pe piață. Nivelul mediu de rentabilitate s-a deteriorat în mod semnificativ începând cu 2007, iar profiturile s-au transformat într-o pierdere semnificativă în 2009 și în PA.

| (84) | În ceea ce privește randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, acest indicator pare să fi urmat evoluția rentabilității. |
| --- | --- |

(84)

În ceea ce privește randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, acest indicator pare să fi urmat evoluția rentabilității.

4.12.   Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

| (85) | Fluxul de numerar net provenit din activități de exploatare a evoluat după cum urmează (dată fiind valoarea negativă din 2006, pentru indicarea evoluției fluxului de numerar a fost considerat ca an de referință anul 2007, în mod excepțional pentru acest tabel):

  Tabelul 15












  Fluxul de numerar |
| --- | --- |
| Producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Fluxul de numerar (indice) | negativ | 100 | 685 | 175 | 53 |

(85)

Fluxul de numerar net provenit din activități de exploatare a evoluat după cum urmează (dată fiind valoarea negativă din 2006, pentru indicarea evoluției fluxului de numerar a fost considerat ca an de referință anul 2007, în mod excepțional pentru acest tabel):

Tabelul 15

Fluxul de numerar

Producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

2009

PA

Fluxul de numerar (indice)

negativ

100

685

175

53

| (86) | Tabelul de mai sus arată că fluxul de numerar al industriei din Uniune a atins nivelul maxim în anul 2008, el scăzând ulterior până la sfârșitul perioadei luate în considerare și atingând un nivel relativ scăzut în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(86)

Tabelul de mai sus arată că fluxul de numerar al industriei din Uniune a atins nivelul maxim în anul 2008, el scăzând ulterior până la sfârșitul perioadei luate în considerare și atingând un nivel relativ scăzut în cursul perioadei de anchetă.

4.13.   Investițiile

| (87) | Pe parcursul perioadei luate în considerare, investițiile producătorilor incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 16












  Investiții |
| --- | --- |
| Producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Investiții nete (indice) | 100 | 192 | 406 | 286 | 183 |

(87)

Pe parcursul perioadei luate în considerare, investițiile producătorilor incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 16

Investiții

Producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

2009

PA

Investiții nete (indice)

100

192

406

286

183

| (88) | După cum rezultă din tabelul de mai sus, producătorii din Uniune au hotărât să continue să investească, în ciuda situației lor financiare precare din 2009 și din PA. Motivele care stau la baza acestei situații sunt următoarele: (i) acest tip de activitate necesită în mod normal anumite investiții multianuale care trebuiau finalizate indiferent de situația pieței și (ii) în acest sector, modernizarea frecventă a utilajelor este indispensabilă pentru a permite producția de volume mai mari de produse de calitate superioară (pentru a menține competitivitatea față de alți producători). |
| --- | --- |

(88)

După cum rezultă din tabelul de mai sus, producătorii din Uniune au hotărât să continue să investească, în ciuda situației lor financiare precare din 2009 și din PA. Motivele care stau la baza acestei situații sunt următoarele: (i) acest tip de activitate necesită în mod normal anumite investiții multianuale care trebuiau finalizate indiferent de situația pieței și (ii) în acest sector, modernizarea frecventă a utilajelor este indispensabilă pentru a permite producția de volume mai mari de produse de calitate superioară (pentru a menține competitivitatea față de alți producători).

4.14.   Amploarea marjei de dumping reale

| (89) | Marjele de dumping pentru importurile din RPC sunt foarte ridicate, după cum s-a specificat mai sus, în considerentul (57). Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping poate fi considerat substanțial. |
| --- | --- |

(89)

Marjele de dumping pentru importurile din RPC sunt foarte ridicate, după cum s-a specificat mai sus, în considerentul (57). Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping poate fi considerat substanțial.

5.   Concluzie privind prejudiciul

| (90) | Indicatorii de prejudiciu au evoluat negativ în perioada luată în considerare. Acest fapt este semnificativ mai ales în ceea ce privește indicatorii privind rentabilitatea, volumele de producție, utilizarea capacității, volumele vânzărilor și cota de piață, toate înregistrând o tendință clară de declin. |
| --- | --- |

(90)

Indicatorii de prejudiciu au evoluat negativ în perioada luată în considerare. Acest fapt este semnificativ mai ales în ceea ce privește indicatorii privind rentabilitatea, volumele de producție, utilizarea capacității, volumele vânzărilor și cota de piață, toate înregistrând o tendință clară de declin.

| (91) | În același timp, importurile de țevi de oțel inoxidabil din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu până la 32 % în decursul PA [a se vedea considerentul (71) de mai sus]. |
| --- | --- |

(91)

În același timp, importurile de țevi de oțel inoxidabil din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu până la 32 % în decursul PA [a se vedea considerentul (71) de mai sus].

| (92) | În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(92)

În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

E.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Introducere

| (93) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut de asemenea să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se garanta că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(93)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut de asemenea să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se garanta că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (94) | Între 2006 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping a crescut, în ceea ce privește volumul, cu 14 %, în contextul unei piețe care s-a contractat cu 35 %, ceea ce a avut drept rezultat o creștere a cotei de piață a Uniunii cu 76 %, de la 10,5 % la 18,4 %. |
| --- | --- |

(94)

Între 2006 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping a crescut, în ceea ce privește volumul, cu 14 %, în contextul unei piețe care s-a contractat cu 35 %, ceea ce a avut drept rezultat o creștere a cotei de piață a Uniunii cu 76 %, de la 10,5 % la 18,4 %.

| (95) | Creșterea importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC pe parcursul perioadei luate în considerare a coincis cu o tendință de scădere a majorității indicatorilor de prejudiciu ai industriei din Uniune. Industria din Uniune a pierdut 3,6 puncte procentuale din cota de piață, iar prețurile sale de vânzare au scăzut cu 8 %, datorită presiunii prețurilor exercitate de importurile la preț scăzut care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. Subcotarea semnificativă a prețurilor a împiedicat industria din Uniune să transfere, într-o măsură acceptabilă, costurile de producție ridicate asupra prețurilor de vânzare, ceea ce a avut drept rezultat niveluri negative ale rentabilității pe parcursul PA. |
| --- | --- |

(95)

Creșterea importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC pe parcursul perioadei luate în considerare a coincis cu o tendință de scădere a majorității indicatorilor de prejudiciu ai industriei din Uniune. Industria din Uniune a pierdut 3,6 puncte procentuale din cota de piață, iar prețurile sale de vânzare au scăzut cu 8 %, datorită presiunii prețurilor exercitate de importurile la preț scăzut care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. Subcotarea semnificativă a prețurilor a împiedicat industria din Uniune să transfere, într-o măsură acceptabilă, costurile de producție ridicate asupra prețurilor de vânzare, ceea ce a avut drept rezultat niveluri negative ale rentabilității pe parcursul PA.

| (96) | Pe baza celor de mai sus se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile la preț scăzut din RPC care fac obiectul unui dumping, care au pătruns pe piața Uniunii în volume mari și aflate în creștere constantă și care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune pe tot parcursul perioadei luate în considerare au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza celor de mai sus se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile la preț scăzut din RPC care fac obiectul unui dumping, care au pătruns pe piața Uniunii în volume mari și aflate în creștere constantă și care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune pe tot parcursul perioadei luate în considerare au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune.

3.   Efectul altor factori

3.1.   Importurile din alte țări terțe

| (97) | Pe parcursul perioadei luate în considerare, importurile din alte țări terțe au fost limitate. Cota de piață totală a importurilor din alte țări în afara RPC a scăzut cu 4,3 puncte procentuale, de la 26,8 % la 22,5 %. |
| --- | --- |

(97)

Pe parcursul perioadei luate în considerare, importurile din alte țări terțe au fost limitate. Cota de piață totală a importurilor din alte țări în afara RPC a scăzut cu 4,3 puncte procentuale, de la 26,8 % la 22,5 %.

| (98) | În afară de RPC, cele mai importante surse de importuri pe parcursul perioadei de anchetă au fost Japonia și Ucraina. Ambele au deținut o cotă de piață egală, de 5,2 %. India a deținut o cotă de piață de 3,0 %, în timp ce importurile din SUA au deținut o cotă de piață de 2,7 % pe parcursul PA. Tabelul de mai jos prezintă evoluția volumelor importurilor, a cotelor de piață și a prețurilor celor mai mari patru țări-sursă de import după RPC și pe cele ale restului importurilor din alte țări terțe, conform datelor Eurostat. Astfel cum s-a menționat deja în considerentul (14) de mai sus, datele furnizate de Eurostat privind importurile din Japonia au necesitat ușoare ajustări pentru a exclude denaturările rezultate din raportarea incorectă a tranzacțiilor.

  Tabelul 17













  Importuri din alte țări |
| --- | --- |
| Țară | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Japonia | Volume (tone) | 5 801 | 7 211 | 6 955 | 6 753 | 4 445 |
| | Cotă de piață (%) | 4,4 % | 4,7 % | 5,2 % | 6,6 % | 5,2 % |
| | Preț mediu (EUR) | 7 981 | 7 396 | 8 591 | 11 634 | 9 596 |
| Ucraina | Volume (tone) | 7 820 | 8 536 | 7 904 | 4 659 | 4 431 |
| | Cotă de piață (%) | 5,9 % | 5,6 % | 5,9 % | 4,5 % | 5,2 % |
| | Preț mediu (EUR) | 6 775 | 9 212 | 8 100 | 6 336 | 6 031 |
| India | Volume (tone) | 3 664 | 4 323 | 3 461 | 3 265 | 2 540 |
| | Cotă de piață (%) | 2,8 % | 2,8 % | 2,6 % | 3,2 % | 3,0 % |
| | Preț mediu (EUR) | 5 519 | 6 874 | 6 789 | 3 929 | 4 111 |
| SUA | Volume (tone) | 3 739 | 6 019 | 2 724 | 2 740 | 2 344 |
| | Cotă de piață (%) | 2,8 % | 3,9 % | 2,0 % | 2,7 % | 2,7 % |
| | Preț mediu (EUR) | 16 235 | 5 597 | 12 892 | 11 175 | 11 054 |
| Alte țări | Volume (tone) | 14 394 | 9 709 | 8 063 | 5 183 | 5 542 |
| | Cotă de piață (%) | 10,9 % | 6,3 % | 6,0 % | 5,0 % | 6,5 % |
| | Preț mediu (EUR) | 6 643 | 7 880 | 8 553 | 6 695 | 6 497 |
| Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția RPC | Volume (tone) | 35 418 | 35 797 | 29 107 | 22 600 | 19 303 |
| | Cotă de piață (%) | 26,8 % | 23,3 % | 21,8 % | 22,0 % | 22,5 % |
| | Preț mediu (EUR) | 5 586 | 7 540 | 8 453 | 8 392 | 7 484 |

(98)

În afară de RPC, cele mai importante surse de importuri pe parcursul perioadei de anchetă au fost Japonia și Ucraina. Ambele au deținut o cotă de piață egală, de 5,2 %. India a deținut o cotă de piață de 3,0 %, în timp ce importurile din SUA au deținut o cotă de piață de 2,7 % pe parcursul PA. Tabelul de mai jos prezintă evoluția volumelor importurilor, a cotelor de piață și a prețurilor celor mai mari patru țări-sursă de import după RPC și pe cele ale restului importurilor din alte țări terțe, conform datelor Eurostat. Astfel cum s-a menționat deja în considerentul (14) de mai sus, datele furnizate de Eurostat privind importurile din Japonia au necesitat ușoare ajustări pentru a exclude denaturările rezultate din raportarea incorectă a tranzacțiilor.

Tabelul 17

Importuri din alte țări

Țară

2006

2007

2008

2009

PA

Japonia

Volume (tone)

5 801

7 211

6 955

6 753

4 445

Cotă de piață (%)

4,4 %

4,7 %

5,2 %

6,6 %

5,2 %

Preț mediu (EUR)

7 981

7 396

8 591

11 634

9 596

Ucraina

Volume (tone)

7 820

8 536

7 904

4 659

4 431

Cotă de piață (%)

5,9 %

5,6 %

5,9 %

4,5 %

5,2 %

Preț mediu (EUR)

6 775

9 212

8 100

6 336

6 031

India

Volume (tone)

3 664

4 323

3 461

3 265

2 540

Cotă de piață (%)

2,8 %

2,8 %

2,6 %

3,2 %

3,0 %

Preț mediu (EUR)

5 519

6 874

6 789

3 929

4 111

SUA

Volume (tone)

3 739

6 019

2 724

2 740

2 344

Cotă de piață (%)

2,8 %

3,9 %

2,0 %

2,7 %

2,7 %

Preț mediu (EUR)

16 235

5 597

12 892

11 175

11 054

Alte țări

Volume (tone)

14 394

9 709

8 063

5 183

5 542

Cotă de piață (%)

10,9 %

6,3 %

6,0 %

5,0 %

6,5 %

Preț mediu (EUR)

6 643

7 880

8 553

6 695

6 497

Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția RPC

Volume (tone)

35 418

35 797

29 107

22 600

19 303

Cotă de piață (%)

26,8 %

23,3 %

21,8 %

22,0 %

22,5 %

Preț mediu (EUR)

5 586

7 540

8 453

8 392

7 484

| (99) | Așa cum se indică în tabelul de mai sus, în timpul perioadei luate în considerare, Japonia a înregistrat o creștere moderată a cotei sale de piață cu 0,8 puncte procentuale, de la 4,4 % la 5,2 %. Cu toate acestea, prețurile importurilor japoneze par să fie mult mai apropiate de prețurile Uniunii, decât prețurile importurilor din RPC. Faptul cel mai important, în PA, prețurile importurilor japoneze au fost net superioare celor ale industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(99)

Așa cum se indică în tabelul de mai sus, în timpul perioadei luate în considerare, Japonia a înregistrat o creștere moderată a cotei sale de piață cu 0,8 puncte procentuale, de la 4,4 % la 5,2 %. Cu toate acestea, prețurile importurilor japoneze par să fie mult mai apropiate de prețurile Uniunii, decât prețurile importurilor din RPC. Faptul cel mai important, în PA, prețurile importurilor japoneze au fost net superioare celor ale industriei din Uniune.

| (100) | Importurile din SUA au fost efectuate la prețuri mult mai mari decât cele practicate de industria din Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare (cu excepția anului 2007). În ceea ce privește importurile din Ucraina și India, deși prețurile medii din aceste țări au fost în general mai mici decât prețurile din Uniune, cota de piață a ambelor țări a rămas relativ stabilă pe piața Uniunii: cota de piață a Ucrainei a scăzut de la 5,9 % la 5,2 %, în timp ce cota de piață a Indiei a crescut de la 2,8 % la 3,0 % în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(100)

Importurile din SUA au fost efectuate la prețuri mult mai mari decât cele practicate de industria din Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare (cu excepția anului 2007). În ceea ce privește importurile din Ucraina și India, deși prețurile medii din aceste țări au fost în general mai mici decât prețurile din Uniune, cota de piață a ambelor țări a rămas relativ stabilă pe piața Uniunii: cota de piață a Ucrainei a scăzut de la 5,9 % la 5,2 %, în timp ce cota de piață a Indiei a crescut de la 2,8 % la 3,0 % în cursul perioadei luate în considerare.

| (101) | În concluzie, cota de piață a importurilor din toate țările terțe cu excepția RPC a scăzut cu 4,3 puncte procentuale (de la 26,8 % la 22,5 %) pe parcursul perioadei luate în considerare. Per ansamblu, prețul mediu al importurilor din alte țări terțe decât RPC a crescut cu 34 % în perioada luată în considerare (de la 5 586 la 7 484 EUR pe tonă), ceea ce este în contrast evident cu reducerea cu 9 % a prețurilor importurilor chineze, care se aflau deja la un nivel foarte scăzut, și cu scăderea cu 8 % a prețurilor medii de vânzare din Uniune. |
| --- | --- |

(101)

În concluzie, cota de piață a importurilor din toate țările terțe cu excepția RPC a scăzut cu 4,3 puncte procentuale (de la 26,8 % la 22,5 %) pe parcursul perioadei luate în considerare. Per ansamblu, prețul mediu al importurilor din alte țări terțe decât RPC a crescut cu 34 % în perioada luată în considerare (de la 5 586 la 7 484 EUR pe tonă), ceea ce este în contrast evident cu reducerea cu 9 % a prețurilor importurilor chineze, care se aflau deja la un nivel foarte scăzut, și cu scăderea cu 8 % a prețurilor medii de vânzare din Uniune.

| (102) | Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că importurile provenind din țări terțe, altele decât RPC, nu par să fi contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(102)

Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că importurile provenind din țări terțe, altele decât RPC, nu par să fi contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.

3.2.   Efectele fluctuațiilor pieței și ale crizei economice

| (103) | În vreme ce anul 2007 și primele trei trimestre ale anului 2008 pot fi caracterizate ca o perioadă de plină expansiune a pieței tuburilor din oțel inoxidabil, criza economică și financiară a avut în cele din urmă un impact important și asupra acestui sector. Încetinirea creșterii economice a început să se facă simțită în ultimul trimestru al anului 2008, a continuat pe parcursul anului 2009 și chiar în prima jumătate a anului 2010, afectând astfel întreaga PA. Acest lucru se reflectă în evoluția consumului Uniunii, care a atins apogeul în 2007, după care a început să scadă, de la an la an (a se vedea tabelul 1 de mai sus). |
| --- | --- |

(103)

În vreme ce anul 2007 și primele trei trimestre ale anului 2008 pot fi caracterizate ca o perioadă de plină expansiune a pieței tuburilor din oțel inoxidabil, criza economică și financiară a avut în cele din urmă un impact important și asupra acestui sector. Încetinirea creșterii economice a început să se facă simțită în ultimul trimestru al anului 2008, a continuat pe parcursul anului 2009 și chiar în prima jumătate a anului 2010, afectând astfel întreaga PA. Acest lucru se reflectă în evoluția consumului Uniunii, care a atins apogeul în 2007, după care a început să scadă, de la an la an (a se vedea tabelul 1 de mai sus).

| (104) | Fără îndoială, această scădere a consumului, rezultat al încetinirii creșterii economice, a avut de asemenea un impact asupra situației industriei din Uniune. Trebuie remarcat însă că acest efect negativ a fost puternic exacerbat de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC, care au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune. Prin urmare, chiar dacă încetinirea creșterii economice ar putea fi considerată ca factor care a contribuit la prejudiciu pe parcursul PA, acest lucru nu ar diminua în niciun fel efectele prejudiciabile ale importurilor pe piața Uniunii la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping din RPC. În absența unei astfel de concurențe neloiale din partea RPC și a presiunii volumului și a prețurilor exercitate asupra producătorilor din Uniune, aceștia din urmă ar fi putut să mențină un nivel relativ acceptabil al propriilor prețuri de vânzare și al rentabilității, chiar și în cazul unei scăderi a cererii. |
| --- | --- |

(104)

Fără îndoială, această scădere a consumului, rezultat al încetinirii creșterii economice, a avut de asemenea un impact asupra situației industriei din Uniune. Trebuie remarcat însă că acest efect negativ a fost puternic exacerbat de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC, care au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune. Prin urmare, chiar dacă încetinirea creșterii economice ar putea fi considerată ca factor care a contribuit la prejudiciu pe parcursul PA, acest lucru nu ar diminua în niciun fel efectele prejudiciabile ale importurilor pe piața Uniunii la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping din RPC. În absența unei astfel de concurențe neloiale din partea RPC și a presiunii volumului și a prețurilor exercitate asupra producătorilor din Uniune, aceștia din urmă ar fi putut să mențină un nivel relativ acceptabil al propriilor prețuri de vânzare și al rentabilității, chiar și în cazul unei scăderi a cererii.

| (105) | În fapt, impactul importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, care au subcotat în mare măsură prețurile de vânzare din Uniune pe parcursul PA poate fi considerat ca fiind chiar mai prejudiciabil într-o perioadă de criză economică, atunci când volumul vânzărilor și prețurile sunt supuse deja presiunii cauzate de reducerea consumului. |
| --- | --- |

(105)

În fapt, impactul importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, care au subcotat în mare măsură prețurile de vânzare din Uniune pe parcursul PA poate fi considerat ca fiind chiar mai prejudiciabil într-o perioadă de criză economică, atunci când volumul vânzărilor și prețurile sunt supuse deja presiunii cauzate de reducerea consumului.

| (106) | Date fiind circumstanțele de mai sus, încetinirea creșterii economice nu poate fi considerată un factor susceptibil de a distruge legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping din RPC. |
| --- | --- |

(106)

Date fiind circumstanțele de mai sus, încetinirea creșterii economice nu poate fi considerată un factor susceptibil de a distruge legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping din RPC.

3.3.   Performanța la export a industriei din Uniune

| (107) | În ceea ce privește evoluția vânzărilor la export ale industriei din Uniune, exporturile au scăzut mai puțin decât vânzările pe piața internă, fie că este vorba de toți producătorii din Uniune sau doar de producătorii incluși în eșantion. În ceea ce privește dezvoltarea volumului de vânzări la export, ar putea fi stabilită următoarea tendință pentru industria din Uniune, în cursul perioadei considerate:

  Tabelul 18












  Industria din Uniune – vânzări la export (în tone) către clienți independenți |
| --- | --- |
| Toți producătorii din UE | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Indice | 100 | 99 | 108 | 88 | 64 |

(107)

În ceea ce privește evoluția vânzărilor la export ale industriei din Uniune, exporturile au scăzut mai puțin decât vânzările pe piața internă, fie că este vorba de toți producătorii din Uniune sau doar de producătorii incluși în eșantion. În ceea ce privește dezvoltarea volumului de vânzări la export, ar putea fi stabilită următoarea tendință pentru industria din Uniune, în cursul perioadei considerate:

Tabelul 18

Industria din Uniune – vânzări la export (în tone) către clienți independenți

Toți producătorii din UE

2006

2007

2008

2009

PA

Indice

100

99

108

88

64

| (108) | Trebuie de asemenea subliniat faptul că vânzările la export ale industriei din Uniune au scăzut într-un ritm mai lent decât cel al vânzărilor acesteia pe piața Uniunii. Acest lucru poate fi un indicator al faptului că presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC este deosebit de puternică pe piața Uniunii. Având în vedere acest indiciu, precum și cota substanțială a exporturilor din vânzările totale realizate de industria din Uniune (cuprinsă constant între 39 % și 45 % pe parcursul perioadei luate în considerare), se poate exclude orice fel de lipsă de competitivitate a producătorilor din Uniune de pe piața mondială. |
| --- | --- |

(108)

Trebuie de asemenea subliniat faptul că vânzările la export ale industriei din Uniune au scăzut într-un ritm mai lent decât cel al vânzărilor acesteia pe piața Uniunii. Acest lucru poate fi un indicator al faptului că presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC este deosebit de puternică pe piața Uniunii. Având în vedere acest indiciu, precum și cota substanțială a exporturilor din vânzările totale realizate de industria din Uniune (cuprinsă constant între 39 % și 45 % pe parcursul perioadei luate în considerare), se poate exclude orice fel de lipsă de competitivitate a producătorilor din Uniune de pe piața mondială.

3.4.   Competitivitatea importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și costul de producție al industriei din Uniune

| (109) | Nivelul ridicat de volatilitate al prețurilor la aliaje, precum și evoluția generală a cererii de pe piață au condus la fluctuații considerabile ale costurilor principalelor materii prime pentru fabricarea produsului care face obiectul anchetei. Costul mediu unitar de producție al industriei din Uniune a evoluat, în cursul perioadei luate în considerare, după cum urmează:

  Tabelul 19












  Industria din Uniune – cost de producție (EUR pe tonă) |
| --- | --- |
| Producători incluși în eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| Indice | 100 | 120 | 119 | 124 | 118 |

(109)

Nivelul ridicat de volatilitate al prețurilor la aliaje, precum și evoluția generală a cererii de pe piață au condus la fluctuații considerabile ale costurilor principalelor materii prime pentru fabricarea produsului care face obiectul anchetei. Costul mediu unitar de producție al industriei din Uniune a evoluat, în cursul perioadei luate în considerare, după cum urmează:

Tabelul 19

Industria din Uniune – cost de producție (EUR pe tonă)

Producători incluși în eșantion

2006

2007

2008

2009

PA

Indice

100

120

119

124

118

| (110) | Așa cum s-a menționat deja în considerentul (78) de mai sus, piața chineză a principalelor materii prime este foarte denaturată. Din cauza acestei denaturări, producătorii-exportatori din RPC par să aibă posibilitatea de a efectua vânzări la export ale produsului în cauză către piața Uniunii, la prețuri probabil mai puțin elastice în raport cu prețurile la materiile prime, ceea ce conduce la prețuri net inferioare celor de pe piața Uniunii. Cu alte cuvinte, din cauza denaturării existente pe piața materiilor prime din China, producătorii de tuburi din oțel inoxidabil din RPC au un avantaj concurențial neloial în raport cu industria din Uniune. Aceste denaturări au permis producătorilor chinezi să păstreze nivelul scăzut al prețurilor la importurile care fac obiectul unui dumping din RPC. |
| --- | --- |

(110)

Așa cum s-a menționat deja în considerentul (78) de mai sus, piața chineză a principalelor materii prime este foarte denaturată. Din cauza acestei denaturări, producătorii-exportatori din RPC par să aibă posibilitatea de a efectua vânzări la export ale produsului în cauză către piața Uniunii, la prețuri probabil mai puțin elastice în raport cu prețurile la materiile prime, ceea ce conduce la prețuri net inferioare celor de pe piața Uniunii. Cu alte cuvinte, din cauza denaturării existente pe piața materiilor prime din China, producătorii de tuburi din oțel inoxidabil din RPC au un avantaj concurențial neloial în raport cu industria din Uniune. Aceste denaturări au permis producătorilor chinezi să păstreze nivelul scăzut al prețurilor la importurile care fac obiectul unui dumping din RPC.

4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (111) | În concluzie, analiza de mai sus a demonstrat că importurile din RPC au crescut în ceea ce privește cantitatea și au câștigat o cotă de piață considerabilă pe parcursul perioadei luate în considerare. Mai mult, aceste cantități sporite care au intrat pe piața Uniunii la prețuri care fac obiectul unui dumping au subcotat în mod drastic prețurile practicate de industria din Uniune. Cu toate că industria din Uniune a reușit, pentru o anumită perioadă, să compenseze efectele negative ale acestei presiuni grație condițiilor de piață deosebit de favorabile din anii 2007 și 2008, acest lucru nu a mai fost posibil atunci când criza economică a redus substanțial nivelul cererii. |
| --- | --- |

(111)

În concluzie, analiza de mai sus a demonstrat că importurile din RPC au crescut în ceea ce privește cantitatea și au câștigat o cotă de piață considerabilă pe parcursul perioadei luate în considerare. Mai mult, aceste cantități sporite care au intrat pe piața Uniunii la prețuri care fac obiectul unui dumping au subcotat în mod drastic prețurile practicate de industria din Uniune. Cu toate că industria din Uniune a reușit, pentru o anumită perioadă, să compenseze efectele negative ale acestei presiuni grație condițiilor de piață deosebit de favorabile din anii 2007 și 2008, acest lucru nu a mai fost posibil atunci când criza economică a redus substanțial nivelul cererii.

| (112) | Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din țări terțe, impactul crizei economice, performanța la export a industriei din Uniune și alți factori, inclusiv cei legați de denaturările de pe piața materiei prime din RPC, nu par să fie de natură a distruge legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(112)

Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din țări terțe, impactul crizei economice, performanța la export a industriei din Uniune și alți factori, inclusiv cei legați de denaturările de pe piața materiei prime din RPC, nu par să fie de natură a distruge legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.

| (113) | Pe baza analizei de mai sus, care a făcut o distincție și o separare corespunzătoare între efectele tuturor factorilor cunoscuți cu efect asupra situației industriei din Uniune și efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(113)

Pe baza analizei de mai sus, care a făcut o distincție și o separare corespunzătoare între efectele tuturor factorilor cunoscuți cu efect asupra situației industriei din Uniune și efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

F.   INTERESUL UNIUNII

| (114) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate, existau motive convingătoare pentru a concluziona cu fermitate că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în cazul de față. În acest scop și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri. |
| --- | --- |

(114)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate, existau motive convingătoare pentru a concluziona cu fermitate că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în cazul de față. În acest scop și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri.

| (115) | Comisia a trimis chestionare importatorilor independenți și utilizatorilor. În cele din urmă, doi importatori și un utilizator au prezentat răspunsuri la chestionar în termenele stabilite. |
| --- | --- |

(115)

Comisia a trimis chestionare importatorilor independenți și utilizatorilor. În cele din urmă, doi importatori și un utilizator au prezentat răspunsuri la chestionar în termenele stabilite.

1.   Interesul industriei din Uniune

| (116) | Un producător din Uniune s-a opus instituirii de măsuri antidumping, deoarece societatea comercială se aprovizionează în parte din RPC cu produse tubulare semifinite din oțel inoxidabil pentru a le transforma ulterior în tuburi finisate. Cu toate acestea, producătorul respectiv reprezintă mai puțin de 2 % din totalul producției Uniunii. |
| --- | --- |

(116)

Un producător din Uniune s-a opus instituirii de măsuri antidumping, deoarece societatea comercială se aprovizionează în parte din RPC cu produse tubulare semifinite din oțel inoxidabil pentru a le transforma ulterior în tuburi finisate. Cu toate acestea, producătorul respectiv reprezintă mai puțin de 2 % din totalul producției Uniunii.

| (117) | Se reamintește faptul că indicatorii de prejudiciu au arătat o tendință generală negativă și că indicatorii de prejudiciu care se refereau în special la volumele de vânzări și producție, la cota de piață și la performanța financiară a industriei din Uniune, adică la rentabilitate și la randamentul investițiilor, au fost grav afectați. |
| --- | --- |

(117)

Se reamintește faptul că indicatorii de prejudiciu au arătat o tendință generală negativă și că indicatorii de prejudiciu care se refereau în special la volumele de vânzări și producție, la cota de piață și la performanța financiară a industriei din Uniune, adică la rentabilitate și la randamentul investițiilor, au fost grav afectați.

| (118) | Dacă se instituie măsuri, se așteaptă ca deprecierea prețurilor și pierderea cotei de piață să fie atenuate și ca prețurile de vânzare ale industriei din Uniune să înceapă să se restabilească, având drept rezultat ameliorarea semnificativă a situației financiare a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(118)

Dacă se instituie măsuri, se așteaptă ca deprecierea prețurilor și pierderea cotei de piață să fie atenuate și ca prețurile de vânzare ale industriei din Uniune să înceapă să se restabilească, având drept rezultat ameliorarea semnificativă a situației financiare a industriei din Uniune.

| (119) | Pe de altă parte, este posibil ca deteriorarea pieței industriei din Uniune și a situației financiare a acesteia să continue, în cazul în care nu se instituie măsuri antidumping. În acest caz, industria din Uniune ar continua să piardă cote de piață, neputând să se alinieze prețurilor pieței fixate de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC. Consecința probabilă ar fi reducerea în continuare a producției și închiderea instalațiilor de producție din Uniune, având ca rezultat pierderi semnificative de locuri de muncă. |
| --- | --- |

(119)

Pe de altă parte, este posibil ca deteriorarea pieței industriei din Uniune și a situației financiare a acesteia să continue, în cazul în care nu se instituie măsuri antidumping. În acest caz, industria din Uniune ar continua să piardă cote de piață, neputând să se alinieze prețurilor pieței fixate de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC. Consecința probabilă ar fi reducerea în continuare a producției și închiderea instalațiilor de producție din Uniune, având ca rezultat pierderi semnificative de locuri de muncă.

| (120) | Luând în considerare toți factorii de mai sus, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(120)

Luând în considerare toți factorii de mai sus, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.

2.   Interesul importatorilor independenți din Uniune

| (121) | Așa cum s-a menționat anterior, nu s-a recurs la eșantionare în cazul importatorilor independenți, deoarece doar doi importatori independenți au colaborat în totalitate în cadrul acestei anchete, prezentând răspunsuri la chestionar. Doar o mică parte a cifrei de afaceri a acestor doi importatori s-a datorat revânzărilor produsului în cauză originar din RPC. |
| --- | --- |

(121)

Așa cum s-a menționat anterior, nu s-a recurs la eșantionare în cazul importatorilor independenți, deoarece doar doi importatori independenți au colaborat în totalitate în cadrul acestei anchete, prezentând răspunsuri la chestionar. Doar o mică parte a cifrei de afaceri a acestor doi importatori s-a datorat revânzărilor produsului în cauză originar din RPC.

| (122) | Cu toate acestea, importurile declarate de acești doi importatori reprezentau o proporție relativ redusă din totalul importurilor din RPC în timpul PA (net inferioară valorii de 10 %). Având în vedere marjele ridicate realizate de importatori prin revânzările produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă, se poate presupune că instituirea de taxe antidumping ar putea avea ca rezultat reducerea marjei de profit a acestor importatori. Cu toate acestea, niciunul dintre aceștia nu a prezentat argumente conform cărora impunerea de taxe antidumping ar fi împotriva intereselor lor. În plus, deoarece ambii revând tuburi din oțel inoxidabil originare din alte țări decât China (inclusiv din Uniune), ei ar putea decide de asemenea să se aprovizioneze de la furnizori din alte țări decât China, neafectați de aceste taxe. |
| --- | --- |

(122)

Cu toate acestea, importurile declarate de acești doi importatori reprezentau o proporție relativ redusă din totalul importurilor din RPC în timpul PA (net inferioară valorii de 10 %). Având în vedere marjele ridicate realizate de importatori prin revânzările produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă, se poate presupune că instituirea de taxe antidumping ar putea avea ca rezultat reducerea marjei de profit a acestor importatori. Cu toate acestea, niciunul dintre aceștia nu a prezentat argumente conform cărora impunerea de taxe antidumping ar fi împotriva intereselor lor. În plus, deoarece ambii revând tuburi din oțel inoxidabil originare din alte țări decât China (inclusiv din Uniune), ei ar putea decide de asemenea să se aprovizioneze de la furnizori din alte țări decât China, neafectați de aceste taxe.

| (123) | Niciun alt importator nu a mai cooperat, prin prezentarea de răspunsuri la chestionar sau prin observații fundamentate. În aceste condiții, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri provizorii nu va avea efecte negative importante asupra interesului importatorilor din UE. |
| --- | --- |

(123)

Niciun alt importator nu a mai cooperat, prin prezentarea de răspunsuri la chestionar sau prin observații fundamentate. În aceste condiții, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri provizorii nu va avea efecte negative importante asupra interesului importatorilor din UE.

3.   Interesul utilizatorilor

| (124) | Țevile și tuburile fără sudură din oțel inoxidabil care fac obiectul acestei proceduri sunt utilizate pentru un mare număr de aplicații [a se vedea considerentul (17) de mai sus]. În ciuda acestui fapt, doar un singur utilizator a cooperat. Acesta utilizează tuburi din oțel inoxidabil pentru fabricarea de răcitoare de aer cu aripioare și de condensatoare răcite cu aer, reprezentând mai puțin de 1 % din totalul importurilor din China în cursul PA. Cu toate acestea, se poate concluziona provizoriu că cooperarea foarte limitată dintre utilizatori pare să indice că, în general, impactul asupra rentabilității și situației economice ale industriei utilizatorilor va fi destul de limitat. |
| --- | --- |

(124)

Țevile și tuburile fără sudură din oțel inoxidabil care fac obiectul acestei proceduri sunt utilizate pentru un mare număr de aplicații [a se vedea considerentul (17) de mai sus]. În ciuda acestui fapt, doar un singur utilizator a cooperat. Acesta utilizează tuburi din oțel inoxidabil pentru fabricarea de răcitoare de aer cu aripioare și de condensatoare răcite cu aer, reprezentând mai puțin de 1 % din totalul importurilor din China în cursul PA. Cu toate acestea, se poate concluziona provizoriu că cooperarea foarte limitată dintre utilizatori pare să indice că, în general, impactul asupra rentabilității și situației economice ale industriei utilizatorilor va fi destul de limitat.

| (125) | Din răspunsul la chestionar oferit de acest utilizator rezultă că societatea nu va fi grav afectată de măsurile antidumping, nici chiar în ceea ce privește unitatea acesteia care utilizează tuburile din oțel inoxidabil. Dacă se compară valoarea importurilor produsului în cauză cu cifra de afaceri a unității care utilizează mărfurile importate, efectul poate fi considerat neglijabil. |
| --- | --- |

(125)

Din răspunsul la chestionar oferit de acest utilizator rezultă că societatea nu va fi grav afectată de măsurile antidumping, nici chiar în ceea ce privește unitatea acesteia care utilizează tuburile din oțel inoxidabil. Dacă se compară valoarea importurilor produsului în cauză cu cifra de afaceri a unității care utilizează mărfurile importate, efectul poate fi considerat neglijabil.

| (126) | Pe baza datelor furnizate de acest utilizator, nu se poate totuși exclude faptul că anumite societăți utilizatoare, care utilizează cantități mai substanțiale de tuburi din oțel inoxidabil importate din RPC, ar putea fi afectate în mod negativ de măsurile antidumping. |
| --- | --- |

(126)

Pe baza datelor furnizate de acest utilizator, nu se poate totuși exclude faptul că anumite societăți utilizatoare, care utilizează cantități mai substanțiale de tuburi din oțel inoxidabil importate din RPC, ar putea fi afectate în mod negativ de măsurile antidumping.

| (127) | Din informațiile comunicate de unicul utilizator cooperant este imposibil de estimat utilizarea totală la nivelul întregii industrii din Uniune, dată fiind reprezentativitatea limitată a acestuia și marea varietate de aplicații. |
| --- | --- |

(127)

Din informațiile comunicate de unicul utilizator cooperant este imposibil de estimat utilizarea totală la nivelul întregii industrii din Uniune, dată fiind reprezentativitatea limitată a acestuia și marea varietate de aplicații.

| (128) | De asemenea, trebuie remarcat faptul că nivelul măsurilor luate nu este de natură a împiedica aprovizionarea în continuare a pieței din Uniune cu importuri din China, deși aceasta se desfășoară la prețuri mai ridicate și neprejudiciabile. În plus, capacitatea de producție neutilizată a industriei din Uniune, precum și sursele alternative de importuri din diferite alte țări terțe, arată că nu există niciun risc legat de securitatea aprovizionării în ceea ce privește tuburile din oțel inoxidabil pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(128)

De asemenea, trebuie remarcat faptul că nivelul măsurilor luate nu este de natură a împiedica aprovizionarea în continuare a pieței din Uniune cu importuri din China, deși aceasta se desfășoară la prețuri mai ridicate și neprejudiciabile. În plus, capacitatea de producție neutilizată a industriei din Uniune, precum și sursele alternative de importuri din diferite alte țări terțe, arată că nu există niciun risc legat de securitatea aprovizionării în ceea ce privește tuburile din oțel inoxidabil pe piața Uniunii.

| (129) | În plus, în ciuda recentelor dificultăți cu care s-a confruntat industria din Uniune, ea continuă să reprezinte cel mai mare furnizor al industriei utilizatoare din Uniune. Fără instituirea de măsuri, în caz de deteriorare ulterioară a situației financiare a industriei din Uniune, existența industriei din Uniune ar fi compromisă, fapt ce ar genera un risc de aprovizionare inclusiv pentru utilizatori din interiorul Uniunii. |
| --- | --- |

(129)

În plus, în ciuda recentelor dificultăți cu care s-a confruntat industria din Uniune, ea continuă să reprezinte cel mai mare furnizor al industriei utilizatoare din Uniune. Fără instituirea de măsuri, în caz de deteriorare ulterioară a situației financiare a industriei din Uniune, existența industriei din Uniune ar fi compromisă, fapt ce ar genera un risc de aprovizionare inclusiv pentru utilizatori din interiorul Uniunii.

| (130) | Per ansamblu, analizând impactul global al măsurilor antidumping, efectele pozitive asupra industriei Uniunii contrabalansează în mod clar efectele negative potențiale asupra altor grupuri de interese. Prin urmare, se concluzionează provizoriu că taxele antidumping nu sunt contrare interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(130)

Per ansamblu, analizând impactul global al măsurilor antidumping, efectele pozitive asupra industriei Uniunii contrabalansează în mod clar efectele negative potențiale asupra altor grupuri de interese. Prin urmare, se concluzionează provizoriu că taxele antidumping nu sunt contrare interesului Uniunii.

4.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (131) | În concluzie, se așteaptă ca instituirea de măsuri cu privire la importurile de produs în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC să ofere industriei din Uniune șansa de a-și îmbunătăți situația prin creșterea volumelor de vânzări, a prețurilor de vânzare și a cotei de piață. Cu toate că este posibil să se producă unele efecte negative sub forma creșterii costurilor pentru anumiți utilizatori, acestea pot fi compensate cu ajutorul beneficiilor preconizate pentru producători și furnizorii acestora. |
| --- | --- |

(131)

În concluzie, se așteaptă ca instituirea de măsuri cu privire la importurile de produs în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC să ofere industriei din Uniune șansa de a-și îmbunătăți situația prin creșterea volumelor de vânzări, a prețurilor de vânzare și a cotei de piață. Cu toate că este posibil să se producă unele efecte negative sub forma creșterii costurilor pentru anumiți utilizatori, acestea pot fi compensate cu ajutorul beneficiilor preconizate pentru producători și furnizorii acestora.

| (132) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC. |
| --- | --- |

(132)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC.

G.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (133) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din Republica Populară Chineză, pentru a preveni și alte prejudicii cauzate industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(133)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din Republica Populară Chineză, pentru a preveni și alte prejudicii cauzate industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (134) | Nivelul măsurilor provizorii instituite în legătură cu importurile originare din RPC trebuie să fie suficient de ridicat pentru a elimina dumpingul, fără a depăși prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină, în ansamblu, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar putea obține, în mod rezonabil, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(134)

Nivelul măsurilor provizorii instituite în legătură cu importurile originare din RPC trebuie să fie suficient de ridicat pentru a elimina dumpingul, fără a depăși prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină, în ansamblu, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar putea obține, în mod rezonabil, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (135) | Industria din Uniune a susținut că, pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, ar trebui utilizat un profit țintă de 12 %. Însă, elementele probatoare furnizate până în prezent nu au demonstrat că această rentabilitate ar putea fi atinsă în condiții normale de piață. Nici măcar în anul excepțional 2007, industria din Uniune nu a putut atinge acest nivel ridicat de profitabilitate. Pe baza datelor colectate în timpul anchetei s-a considerat provizoriu că un profit de 5 % este adecvat pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(135)

Industria din Uniune a susținut că, pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, ar trebui utilizat un profit țintă de 12 %. Însă, elementele probatoare furnizate până în prezent nu au demonstrat că această rentabilitate ar putea fi atinsă în condiții normale de piață. Nici măcar în anul excepțional 2007, industria din Uniune nu a putut atinge acest nivel ridicat de profitabilitate. Pe baza datelor colectate în timpul anchetei s-a considerat provizoriu că un profit de 5 % este adecvat pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului.

| (136) | Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost stabilit prin deducerea marjei reale de profit din prețul franco fabrică și prin adăugarea la pragul de rentabilitate astfel calculat, la care nu s-ar înregistra pierderi, a marjei profitului țintă menționată mai sus. |
| --- | --- |

(136)

Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost stabilit prin deducerea marjei reale de profit din prețul franco fabrică și prin adăugarea la pragul de rentabilitate astfel calculat, la care nu s-ar înregistra pierderi, a marjei profitului țintă menționată mai sus.

| (137) | Drept rezultat, au fost stabilite provizoriu următoarele niveluri de eliminare a prejudiciului:






  Societate/Societăți | Nivel de eliminare a prejudiciului |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % |
| Societăți enumerate în anexa I | 56,6 % |
| Toate celelalte societăți | 71,5 % |

(137)

Drept rezultat, au fost stabilite provizoriu următoarele niveluri de eliminare a prejudiciului:

Societate/Societăți

Nivel de eliminare a prejudiciului

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

Societăți enumerate în anexa I

56,6 %

Toate celelalte societăți

71,5 %

2.   Măsuri provizorii

| (138) | Luând în considerare cele de mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că trebuie instituită o taxă antidumping provizorie asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC, la cel mai scăzut nivel al marjei de dumping și la cel mai scăzut nivel de eliminare a prejudiciului constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile, marja prejudiciului. |
| --- | --- |

(138)

Luând în considerare cele de mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că trebuie instituită o taxă antidumping provizorie asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC, la cel mai scăzut nivel al marjei de dumping și la cel mai scăzut nivel de eliminare a prejudiciului constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile, marja prejudiciului.

| (139) | Având în vedere nivelul înalt de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi, nivelul taxei tuturor celorlalte societăți este stabilit la nivelul societății cooperante cu taxa cea mai mare din eșantion. Pentru societățile cooperante neincluse în eșantion enumerate în anexă, nivelul taxei provizorii se stabilește la nivelul taxei medii ponderate a societăților din eșantion. Pe baza celor de mai sus, nivelurile propuse ale taxei sunt:






  Societate/Societăți | Taxa provizorie |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % |
| Societăți enumerate în anexa I | 56,6 % |
| Toate celelalte societăți | 71,5 % |

(139)

Având în vedere nivelul înalt de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi, nivelul taxei tuturor celorlalte societăți este stabilit la nivelul societății cooperante cu taxa cea mai mare din eșantion. Pentru societățile cooperante neincluse în eșantion enumerate în anexă, nivelul taxei provizorii se stabilește la nivelul taxei medii ponderate a societăților din eșantion. Pe baza celor de mai sus, nivelurile propuse ale taxei sunt:

Societate/Societăți

Taxa provizorie

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

Societăți enumerate în anexa I

56,6 %

Toate celelalte societăți

71,5 %

| (140) | Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu privire la societățile respective. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(140)

Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu privire la societățile respective. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (141) | Orice cerere prin care se solicită aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (8) și trebuie să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția, precum și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective referitoare la entitățile de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(141)

Orice cerere prin care se solicită aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (8) și trebuie să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția, precum și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective referitoare la entitățile de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

| (142) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA. |
| --- | --- |

(142)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.

H.   DISPOZIȚIE FINALĂ

| (143) | În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că respectivele concluzii privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive, |
| --- | --- |

(143)

În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că respectivele concluzii privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1.   Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, altele decât cele prevăzute cu accesorii utilizate pentru transportul gazelor sau lichidelor, utilizate pentru aeronavele civile, clasificate în prezent la codurile NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 și ex 7304 90 00 (codurile TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 și 7304900091) și originare din Republica Populară Chineză.

2.   Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate în continuare, se stabilește după cum urmează:

| Societate/Societăți | Taxa provizorie | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % | B120 |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % | B118 |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % | B119 |
| Societăți enumerate în anexa I | 56,6 % | B121 |
| Toate celelalte societăți | 71,5 % | B999 |

Societate/Societăți

Taxa provizorie

Cod adițional TARIC

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

B120

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

B118

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

B119

Societăți enumerate în anexa I

56,6 %

B121

Toate celelalte societăți

71,5 %

B999

3.   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de transmiterea autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valide, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.

4.   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

5.   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea detaliilor cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere de audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 iunie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 265, 30.9.2010, p. 10.

2

(3)  Raportul OCDE intitulat Recent trends in steel trade and trade-related policy measures, 2010, DSTI/SU/SC(2010)15, p. 14; China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive, and Illegal, 2008, raport al Speciality Steel Industry of North America, disponibil la adresa http://www.ssina.com/news/releases/pdf_releases/20081014_report.pdf; raportul Speciality Steel Industry of North America intitulat Chinese government subsidies to the stainless steel industry, 2007, disponibil la adresa http://www.ssina.com/news/releases/pdf_releases/chinese_govt_subsidies0407.pdf; de asemenea, The Reform Myth, How China is using state power to create the world's dominant steel industry, The American Iron & Steel Institute, The Steel Manufacturers Association, 2010; http://www.ustr.gov/webfm_send/2694.

3

Recent trends in steel trade and trade-related policy measures

China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive, and Illegal

Speciality Steel Industry of North America

Speciality Steel Industry of North America

Chinese government subsidies to the stainless steel industry

The Reform Myth, How China is using state power to create the world's dominant steel industry, The American Iron & Steel Institute, The Steel Manufacturers Association

(4)  A se vedea rapoartele Speciality Steel Industry of North America de mai sus cu trimitere la cel de-Al zecelea plan cincinal de ajustare a structurii industriale.

4

Speciality Steel Industry of North America

(5)  Cea de a treia Examinare a OMC referitoare la politicile și practicile comerciale ale Chinei și la impactul acestora asupra funcționării sistemului comercial multilateral, WT/TPR/S/230, disponibilă la adresa http://www.wto.org/english/tratop_e/tpr_e/tp330_e.htm, precum și cea de a treia Examinare a OMC referitoare la politicile și practicile comerciale ale Chinei și la impactul acestora asupra funcționării sistemului comercial multilateral, WT/TPR/S/199, disponibilă la adresa http://www.wto.org/english/tratop_e/tpr_e/tp299_e.htm.

5

(6)  A se vedea în special WT/TPR/S/230, p. 44.

6

(7)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

7

(8)

8

| Comisia Europeană |
| --- |
| Direcția Generală Comerț |
| Direcția H |
| Birou Nerv-105 |
| B-1049 Bruxelles. |

Comisia Europeană

Direcția Generală Comerț

Direcția H

Birou Nerv-105

B-1049 Bruxelles.

---

ANEXA I

| (1) | Baofeng Steel Group Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(1)

Baofeng Steel Group Co.Ltd., Lishui,

| (2) | Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube Co.Ltd., Changzhou, |
| --- | --- |

(2)

Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube Co.Ltd., Changzhou,

| (3) | Huadi Steel Group Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(3)

Huadi Steel Group Co.Ltd., Wenzhou,

| (4) | Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes Co.Ltd, Huzhou, |
| --- | --- |

(4)

Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes Co.Ltd, Huzhou,

| (5) | Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(5)

Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture Co.Ltd., Huzhou,

| (6) | Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(6)

Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Huzhou,

| (7) | Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group Co.Ltd., Beijing, |
| --- | --- |

(7)

Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group Co.Ltd., Beijing,

| (8) | Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Jiangyin |
| --- | --- |

(8)

Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Jiangyin

| (9) | Lixue Group Co.Ltd., Ruian, |
| --- | --- |

(9)

Lixue Group Co.Ltd., Ruian,

| (10) | Shanghai Crystal Palace Pipe Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(10)

Shanghai Crystal Palace Pipe Co.Ltd., Shanghai,

| (11) | Shanghai Baoluo Stainless Steel Tube Co., Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(11)

Shanghai Baoluo Stainless Steel Tube Co., Ltd., Shanghai,

| (12) | Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(12)

Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Shanghai,

| (13) | Shanghai Tianbao Stainless Steel Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(13)

Shanghai Tianbao Stainless Steel Co.Ltd., Shanghai,

| (14) | Shanghai Tianyang Steel Tube Co.Ltd, Shanghai, |
| --- | --- |

(14)

Shanghai Tianyang Steel Tube Co.Ltd, Shanghai,

| (15) | Wenzhou Xindeda Stainless Steel Material Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(15)

Wenzhou Xindeda Stainless Steel Material Co.Ltd., Wenzhou,

| (16) | Wenzhou Baorui Steel Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(16)

Wenzhou Baorui Steel Co.Ltd., Wenzhou,

| (17) | Zhejiang Conform Stainless Steel Tube Co.Ltd., Jixing, |
| --- | --- |

(17)

Zhejiang Conform Stainless Steel Tube Co.Ltd., Jixing,

| (18) | Zhejiang Easter Steel Pipe Co.Ltd., Jiaxing, |
| --- | --- |

(18)

Zhejiang Easter Steel Pipe Co.Ltd., Jiaxing,

| (19) | Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(19)

Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing Co.Ltd., Wenzhou,

| (20) | Zhejiang Guobang Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(20)

Zhejiang Guobang Steel Co.Ltd., Lishui,

| (21) | Zhejiang Hengyuan Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(21)

Zhejiang Hengyuan Steel Co.Ltd., Lishui,

| (22) | Zhejiang Jiashang Stainless Steel Co.Ltd., Jiaxing City, |
| --- | --- |

(22)

Zhejiang Jiashang Stainless Steel Co.Ltd., Jiaxing City,

| (23) | Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town, |
| --- | --- |

(23)

Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town,

| (24) | Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(24)

Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co.Ltd., Huzhou,

| (25) | Zhejiang Kanglong Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(25)

Zhejiang Kanglong Steel Co.Ltd., Lishui,

| (26) | Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town, |
| --- | --- |

(26)

Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town,

| (27) | Zhejiang Tianbao Industrial Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(27)

Zhejiang Tianbao Industrial Co.Ltd., Wenzhou,

| (28) | Zhejiang Tsingshan Steel Pipe Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(28)

Zhejiang Tsingshan Steel Pipe Co.Ltd., Lishui,

| (29) | Zhejiang Yida Special Steel Co.Ltd., Xiping Town. |
| --- | --- |

(29)

Zhejiang Yida Special Steel Co.Ltd., Xiping Town.

---

ANEXA II

Pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să apară o declarație semnată de un funcționar al entității care emite factura comercială, în următorul format:

| (1) | numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială; |
| --- | --- |

(1)

numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială;

| (2) | următoarea declarație:
  „Subsemnatul certific prin prezenta că (volumul) de țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, vândut la export în Uniunea Europeană, care face obiectul prezentei facturi a fost produs de (denumirea societății și sediul social) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” |
| --- | --- |

(2)

următoarea declarație:

„Subsemnatul certific prin prezenta că (volumul) de țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, vândut la export în Uniunea Europeană, care face obiectul prezentei facturi a fost produs de (denumirea societății și sediul social) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”

---

| 29.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 169/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 169/23

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 628/2011 AL COMISIEI

din 28 iunie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 29 iunie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 iunie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | AR | 23,1 |
| EC | 23,1 |
| MK | 48,7 |
| TR | 40,0 |
| ZZ | 33,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,6 |
| ZZ | 116,6 |
| 0709 90 70 | EC | 28,8 |
| TR | 113,1 |
| ZZ | 71,0 |
| 0805 50 10 | AR | 59,8 |
| BR | 40,6 |
| TR | 68,6 |
| UY | 70,8 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 69,5 |
| 0808 10 80 | AR | 133,5 |
| BR | 77,6 |
| CA | 105,9 |
| CL | 96,2 |
| CN | 76,7 |
| NZ | 114,3 |
| US | 168,4 |
| UY | 64,1 |
| ZA | 94,8 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 10 00 | AR | 89,7 |
| TR | 293,0 |
| XS | 152,4 |
| ZZ | 178,4 |
| 0809 20 95 | TR | 337,3 |
| ZZ | 337,3 |
| 0809 30 | EC | 116,4 |
| TR | 179,1 |
| XS | 55,8 |
| ZZ | 117,1 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

AR

23,1

EC

23,1

MK

48,7

TR

40,0

ZZ

33,7

0707 00 05

TR

116,6

ZZ

116,6

0709 90 70

EC

28,8

TR

113,1

ZZ

71,0

0805 50 10

AR

59,8

BR

40,6

TR

68,6

UY

70,8

ZA

107,6

ZZ

69,5

0808 10 80

AR

133,5

BR

77,6

CA

105,9

CL

96,2

CN

76,7

NZ

114,3

US

168,4

UY

64,1

ZA

94,8

ZZ

103,5

0809 10 00

AR

89,7

TR

293,0

XS

152,4

ZZ

178,4

0809 20 95

TR

337,3

ZZ

337,3

0809 30

EC

116,4

TR

179,1

XS

55,8

ZZ

117,1

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 29.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 169/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 169/25

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 629/2011 AL COMISIEI

din 28 iunie 2011

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 625/2011 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 625/2011 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 29 iunie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 iunie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 259, 1.10.2010, p. 3.

3

(4)  JO L 168, 28.6.2011, p. 5.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 29 iunie 2011

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,93 | 1,89 |
| 1701 99 10 (2) | 51,93 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,93 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

49,75

0,00

1701 11 90 (1)

49,75

0,00

1701 12 10 (1)

49,75

0,00

1701 12 90 (1)

49,75

0,00

1701 91 00 (2)

51,93

1,89

1701 99 10 (2)

51,93

0,00

1701 99 90 (2)

51,93

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

DECIZII

| 29.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 169/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 169/27

---

DECIZIA 2011/380/PESC A CONSILIULUI

din 28 iunie 2011

de modificare a Deciziei 2010/330/PESC privind misiunea integrată a Uniunii Europene de sprijinire a statului de drept în Irak, EUJUST LEX-IRAQ

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28 și articolul 43 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 14 iunie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/330/PESC (1) prin care a fost prelungită durata misiunii integrate a Uniunii Europene de sprijinire a statului de drept în Irak, EUJUST LEX-IRAQ („misiunea”) cu 24 de luni, până la 30 iunie 2012. Valoarea de referință financiară pentru perioada cuprinsă între 1 iulie 2011 și 30 iunie 2012 urmează să fie decisă de către Consiliu. |
| --- | --- |

(1)

La 14 iunie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/330/PESC (1) prin care a fost prelungită durata misiunii integrate a Uniunii Europene de sprijinire a statului de drept în Irak, EUJUST LEX-IRAQ („misiunea”) cu 24 de luni, până la 30 iunie 2012. Valoarea de referință financiară pentru perioada cuprinsă între 1 iulie 2011 și 30 iunie 2012 urmează să fie decisă de către Consiliu.

| (2) | Mandatul misiunii este îndeplinit în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și ar putea împiedica realizarea obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat. |
| --- | --- |

(2)

Mandatul misiunii este îndeplinit în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și ar putea împiedica realizarea obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat.

| (3) | Decizia 2010/330/PESC ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2010/330/PESC ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2010/330/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolu1 2, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   Activitățile de formare se desfășoară în Irak și în regiune, precum și în Uniune. EUJUST LEX-IRAQ are birouri în Bruxelles și Bagdad, inclusiv o antenă la Basra, în pregătirea unei eventuale deschideri a unui birou, sub rezerva adoptării unei decizii corespunzătoare în acest sens. EUJUST LEX-IRAQ are un birou și la Erbil (regiunea Kurdistan).” |
| --- | --- |

1.

La articolu1 2, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Activitățile de formare se desfășoară în Irak și în regiune, precum și în Uniune. EUJUST LEX-IRAQ are birouri în Bruxelles și Bagdad, inclusiv o antenă la Basra, în pregătirea unei eventuale deschideri a unui birou, sub rezerva adoptării unei decizii corespunzătoare în acest sens. EUJUST LEX-IRAQ are un birou și la Erbil (regiunea Kurdistan).”

| 2. | La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii în perioada 1 iulie 2011-30 iunie 2012 este de 27 250 000 EUR.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii în perioada 1 iulie 2011-30 iunie 2012 este de 27 250 000 EUR.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxembourg, 28 iunie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

FAZEKAS S.

---

(1)  JO L 149, 15.6.2010, p. 12.

1

---

| 29.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 169/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 169/28

---

DECIZIA COMISIEI

din 24 iunie 2011

de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru lubrifianți

[notificată cu numărul C(2011) 4447]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/381/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta UE ecologică (1), în special articolul 8 alineatul (2),

după consultarea Comitetului Uniunii Europene pentru etichetare ecologică,

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010, eticheta ecologică a UE poate fi acordată produselor care au un impact redus asupra mediului pe durata întregului lor ciclu de viață. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010, eticheta ecologică a UE poate fi acordată produselor care au un impact redus asupra mediului pe durata întregului lor ciclu de viață.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 66/2010 prevede stabilirea unor criterii specifice de acordare a etichetei ecologice a UE în funcție de categoriile de produse. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 66/2010 prevede stabilirea unor criterii specifice de acordare a etichetei ecologice a UE în funcție de categoriile de produse.

| (3) | Decizia 2005/360/CE a Comisiei (2) a stabilit criteriile ecologice și cerințele aferente de evaluare și verificare pentru lubrifianți, care sunt valabile până la 30 iunie 2011. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2005/360/CE a Comisiei (2) a stabilit criteriile ecologice și cerințele aferente de evaluare și verificare pentru lubrifianți, care sunt valabile până la 30 iunie 2011.

| (4) | Criteriile respective au făcut obiectul unei revizuiri suplimentare în lumina evoluțiilor tehnologice. Noile criterii, precum și cerințele de evaluare și verificare aferente trebuie să fie valabile timp de patru ani de la data adoptării prezentei decizii. |
| --- | --- |

(4)

Criteriile respective au făcut obiectul unei revizuiri suplimentare în lumina evoluțiilor tehnologice. Noile criterii, precum și cerințele de evaluare și verificare aferente trebuie să fie valabile timp de patru ani de la data adoptării prezentei decizii.

| (5) | Din motive de claritate, Decizia 2005/360/CE trebuie înlocuită. |
| --- | --- |

(5)

Din motive de claritate, Decizia 2005/360/CE trebuie înlocuită.

| (6) | Trebuie să se prevadă o perioadă de tranziție pentru producătorii ale căror produse au primit eticheta ecologică a UE pentru lubrifianți pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2005/360/CE, astfel încât aceștia să aibă timp suficient să își adapteze produsele în vederea îndeplinirii criteriilor și cerințelor revizuite. De asemenea, producătorii trebuie să poată depune cereri pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2005/360/CE sau pe baza criteriilor stabilite în prezenta decizie, până la sfârșitul perioadei de valabilitate a deciziei respective. |
| --- | --- |

(6)

Trebuie să se prevadă o perioadă de tranziție pentru producătorii ale căror produse au primit eticheta ecologică a UE pentru lubrifianți pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2005/360/CE, astfel încât aceștia să aibă timp suficient să își adapteze produsele în vederea îndeplinirii criteriilor și cerințelor revizuite. De asemenea, producătorii trebuie să poată depune cereri pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2005/360/CE sau pe baza criteriilor stabilite în prezenta decizie, până la sfârșitul perioadei de valabilitate a deciziei respective.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 66/2010, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 66/2010,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Categoria de produse „lubrifianți” conține:

| Categoria 1 | : | fluide hidraulice și uleiuri de transmisie pentru tractoare |
| --- | --- | --- |
| Categoria 2 | : | unsori și unsori pentru tuburi de etambou |
| Categoria 3 | : | uleiuri pentru fierăstraie cu lanț, agenți de decofrare a betonului, lubrifianți pentru cabluri toronate, uleiuri pentru tuburi de etambou și alți lubrifianți cu pierdere totală |
| Categoria 4 | : | uleiuri pentru motoare în doi timpi |
| Categoria 5 | : | uleiuri pentru angrenaje industriale și marine. |

Categoria 1

:

fluide hidraulice și uleiuri de transmisie pentru tractoare

Categoria 2

:

unsori și unsori pentru tuburi de etambou

Categoria 3

:

uleiuri pentru fierăstraie cu lanț, agenți de decofrare a betonului, lubrifianți pentru cabluri toronate, uleiuri pentru tuburi de etambou și alți lubrifianți cu pierdere totală

Categoria 4

:

uleiuri pentru motoare în doi timpi

Categoria 5

:

uleiuri pentru angrenaje industriale și marine.

Articolul 2

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „lubrifiant” înseamnă un preparat care conține fluide de bază și aditivi; |
| --- | --- |

1.

„lubrifiant” înseamnă un preparat care conține fluide de bază și aditivi;

| 2. | „fluid de bază” înseamnă un fluid lubrifiant a cărui curgere, îmbătrânire, proprietăți lubrifiante și antiuzură, precum și proprietăți privind suspensia contaminanților nu au fost îmbunătățite prin adăugarea de aditiv(i); |
| --- | --- |

2.

„fluid de bază” înseamnă un fluid lubrifiant a cărui curgere, îmbătrânire, proprietăți lubrifiante și antiuzură, precum și proprietăți privind suspensia contaminanților nu au fost îmbunătățite prin adăugarea de aditiv(i);

| 3. | „substanță” înseamnă un element chimic și compușii săi, în stare naturală sau obținuți prin orice proces de producție, inclusiv orice aditiv necesar pentru a menține stabilitatea produselor și orice impuritate rezultată din procesul utilizat, cu excepția oricărui solvent care poate fi separat fără a afecta stabilitatea substanței sau fără a-i schimba compoziția; |
| --- | --- |

3.

„substanță” înseamnă un element chimic și compușii săi, în stare naturală sau obținuți prin orice proces de producție, inclusiv orice aditiv necesar pentru a menține stabilitatea produselor și orice impuritate rezultată din procesul utilizat, cu excepția oricărui solvent care poate fi separat fără a afecta stabilitatea substanței sau fără a-i schimba compoziția;

| 4. | „agent de îngroșare” înseamnă una sau mai multe substanțe din fluidul de bază utilizate pentru a îngroșa sau modifica reologia unui fluid lubrifiant sau a unei unsori; |
| --- | --- |

4.

„agent de îngroșare” înseamnă una sau mai multe substanțe din fluidul de bază utilizate pentru a îngroșa sau modifica reologia unui fluid lubrifiant sau a unei unsori;

| 5. | „componentă principală” înseamnă orice substanță care reprezintă peste 5 % în greutate din lubrifiant; |
| --- | --- |

5.

„componentă principală” înseamnă orice substanță care reprezintă peste 5 % în greutate din lubrifiant;

| 6. | „aditiv” înseamnă o substanță sau un amestec ale cărui funcții principale sunt îmbunătățirea curgerii, îmbătrânirii, proprietăților lubrifiante și antiuzură sau de menținere în suspensie a contaminanților; |
| --- | --- |

6.

„aditiv” înseamnă o substanță sau un amestec ale cărui funcții principale sunt îmbunătățirea curgerii, îmbătrânirii, proprietăților lubrifiante și antiuzură sau de menținere în suspensie a contaminanților;

| 7. | „unsoare” înseamnă un amestec solid sau semisolid constând într-un agent de îngroșare și care poate include alte ingrediente ce conferă proprietăți speciale unui lubrifiant lichid. |
| --- | --- |

7.

„unsoare” înseamnă un amestec solid sau semisolid constând într-un agent de îngroșare și care poate include alte ingrediente ce conferă proprietăți speciale unui lubrifiant lichid.

Articolul 3

Pentru a primi eticheta ecologică a UE în temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010, un produs trebuie să se încadreze în categoria de produse „lubrifianți”, definită la articolul 1 din prezenta decizie, și să respecte criteriile și cerințele de evaluare și verificare aferente stabilite în anexa la prezenta decizie.

Articolul 4

Criteriile ecologice pentru categoria de produse „lubrifianți”, precum și cerințele de evaluare și verificare aferente sunt valabile timp de patru ani de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 5

În scopuri administrative, numărul de cod atribuit categoriei de produse „lubrifianți” este „027”.

Articolul 6

Decizia 2005/360/CE se abrogă.

Articolul 7

(1)   Prin derogare de la articolul 6, cererile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele care se încadrează în categoria de produse „lubrifianți”, depuse înainte de data adoptării prezentei decizii, se evaluează în conformitate cu condițiile stabilite în Decizia 2005/360/CE.

(2)   Cererile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele care se încadrează în categoria de produse „lubrifianți”, depuse începând cu data adoptării prezentei decizii și până cel târziu la 30 iunie 2011, se pot baza fie pe criteriile stabilite prin Decizia 2005/360/CE, fie pe criteriile stabilite prin prezenta decizie. Cererile respective sunt evaluate în conformitate cu criteriile pe care se bazează.

(3)   În cazul în care eticheta ecologică a UE se acordă pe baza unei cereri evaluate în conformitate cu criteriile stabilite în Decizia 2005/360/CE, respectiva etichetă ecologică a UE poate fi utilizată timp de 12 luni de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 8

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 24 iunie 2011.

Pentru Comisie

Janez POTOČNIK

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 27, 30.1.2010, p. 1.

1

(2)  JO L 118, 5.5.2005, p. 26.

2

---

ANEXĂ

CADRU

Finalitatea criteriilor

Aceste criterii vizează îndeosebi promovarea produselor a căror utilizare are un impact redus asupra apei și solului și care conțin o proporție ridicată de biomateriale.

CRITERII

| 1. | Substanțe și amestecuri excluse sau limitate |
| --- | --- |

1.

Substanțe și amestecuri excluse sau limitate

| 2. | Excluderea unor substanțe specifice |
| --- | --- |

2.

Excluderea unor substanțe specifice

| 3. | Cerințe suplimentare privind toxicitatea acvatică |
| --- | --- |

3.

Cerințe suplimentare privind toxicitatea acvatică

| 4. | Biodegradabilitatea și potențialul bioacumulator |
| --- | --- |

4.

Biodegradabilitatea și potențialul bioacumulator

| 5. | Materii prime regenerabile |
| --- | --- |

5.

Materii prime regenerabile

| 6. | Performanța tehnică minimă |
| --- | --- |

6.

Performanța tehnică minimă

| 7. | Informațiile care figurează pe eticheta ecologică a UE |
| --- | --- |

7.

Informațiile care figurează pe eticheta ecologică a UE

Cerințe de evaluare și verificare

(a)   Cerințe

Cerințele specifice de evaluare și verificare sunt indicate în cadrul fiecărui criteriu.

În cazul în care solicitantului i se cere să furnizeze organismului competent declarații, documentație, analize, rapoarte de testare sau alte dovezi care să demonstreze conformitatea cu criteriile în cauză, se înțelege că acestea pot proveni de la solicitant și/sau de la furnizorul/furnizorii săi, ori de la furnizorul sau furnizorii acestuia sau acestora din urmă etc., după caz.

Furnizorul aditivului, al agentului de îngroșare sau al fluidului de bază poate comunica informațiile relevante direct organismului competent.

În măsura posibilului, testările trebuie efectuate de laboratoare care îndeplinesc cerințele generale ale standardului EN ISO 17025 sau cerințe echivalente.

Dacă este cazul, pot fi folosite și alte metode de testare decât cele indicate pentru fiecare criteriu, dacă echivalența lor este acceptată de organismul competent care evaluează cererea.

Dacă este cazul, organismele competente pot solicita documente justificative și pot efectua verificări independente.

Schema generală pentru evaluarea oricărei substanțe constitutive a unui produs lubrifiant figurează în tabelul 1.

(b)   Praguri de măsurare

Toate substanțele constitutive prezente în concentrații de peste 0,010 % (g/g), adăugate în mod intenționat și/sau care sunt obținute în mod intenționat în urma unei reacții chimice ce are loc în lubrifiantul care face obiectul cererii, trebuie indicate clar, furnizându-se denumirile lor și concentrațiile masice în care sunt prezente, precum și, după caz, numărul de înregistrare CAS și numărul de înregistrare CE.

Criteriile se aplică după cum urmează:

| — | lubrifiantului care face obiectul cererii, în cazul criteriilor 1a, 6 și 7; |
| --- | --- |

—

lubrifiantului care face obiectul cererii, în cazul criteriilor 1a, 6 și 7;

| — | fiecărei substanțe declarate, adăugate sau obținute în mod intenționat în concentrații de peste 0,010 % (g/g), în cazul criteriilor 1b și 2; |
| --- | --- |

—

fiecărei substanțe declarate, adăugate sau obținute în mod intenționat în concentrații de peste 0,010 % (g/g), în cazul criteriilor 1b și 2;

| — | fiecărei substanțe declarate, adăugate sau obținute în mod intenționat în concentrații de peste 0,10 % (g/g), în cazul criteriilor 3, 4 și 5. |
| --- | --- |

—

fiecărei substanțe declarate, adăugate sau obținute în mod intenționat în concentrații de peste 0,10 % (g/g), în cazul criteriilor 3, 4 și 5.

Mai mult, fracția totală a substanțelor declarate, atunci când criteriile 3 și 4 formulate nu se aplică, trebuie să fie mai mică de 0,5 % (g/g).

CRITERIILE PENTRU ACORDAREA ETICHETEI ECOLOGICE A UE

Criteriul 1 –   Substanțe și amestecuri excluse sau limitate

(a)   Substanțe și amestecuri periculoase

În conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 66/2010 privind eticheta UE ecologică, produsul sau constituenții acestuia nu trebuie să conțină substanțe (indiferent de forma sub care se prezintă, inclusiv nanoforme) care îndeplinesc criteriile de atribuire a frazelor de pericol sau de risc menționate mai jos în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (1) sau cu Directiva 67/548/CEE a Consiliului (2) și nici substanțele menționate la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Frazele de risc de mai jos se referă, în general, la substanțe. Nanoformele adăugate în mod intenționat produsului trebuie să respecte acest criteriu, indiferent de concentrația în care sunt prezente.

Lista frazelor de pericol și a frazelor de risc:

| Frază de pericol (4) | Frază de risc (5) |
| --- | --- |
| H300 Mortal în caz de înghițire | R28 |
| H301 Toxic în caz de înghițire | R25 |
| H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii | R65 |
| H310 Mortal în contact cu pielea | R27 |
| H311 Toxic în contact cu pielea | R24 |
| H330 Mortal în caz de inhalare | R26 |
| H331 Toxic în caz de inhalare | R23 |
| H340 Poate provoca anomalii genetice | R46 |
| H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice | R68 |
| H350 Poate provoca cancer | R45 |
| H350i Poate provoca apariția cancerului prin inhalare | R49 |
| H351 Susceptibil de a provoca cancer | R40 |
| H360F Poate dăuna fertilității | R60 |
| H360D Poate dăuna fătului | R61 |
| H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului | R60; R61; R60-61 |
| H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | R60-R63 |
| H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității | R61-R62 |
| H361f Susceptibil de a dăuna fertilității | R62 |
| H361d Susceptibil de a dăuna fătului | R63 |
| H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | R62-63 |
| H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân | R64 |
| H370 Provoacă leziuni ale organelor | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Poate provoca leziuni ale organelor | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Foarte toxic pentru organismele acvatice | R50 |
| H410 Foarte toxic pentru organismele acvatice, cu efecte pe termen lung | R50-53 |
| H411 Toxic pentru organismele acvatice, cu efecte pe termen lung | R51-53 |
| H412 Nociv pentru organismele acvatice, cu efecte pe termen lung | R52-53 |
| H413 Poate avea efecte nocive pe termen lung asupra organismelor acvatice | R53 |
| EUH059 Periculos pentru stratul de ozon | R59 |
| EUH029 În contact cu apa degajă un gaz toxic | R29 |
| EUH031 În contact cu acizi degajă un gaz toxic | R31 |
| EUH032 În contact cu acizi degajă un gaz foarte toxic | R32 |
| EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii | R39-41 |

Frază de pericol (4)

Frază de risc (5)

H300 Mortal în caz de înghițire

R28

H301 Toxic în caz de înghițire

R25

H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii

R65

H310 Mortal în contact cu pielea

R27

H311 Toxic în contact cu pielea

R24

H330 Mortal în caz de inhalare

R26

H331 Toxic în caz de inhalare

R23

H340 Poate provoca anomalii genetice

R46

H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice

R68

H350 Poate provoca cancer

R45

H350i Poate provoca apariția cancerului prin inhalare

R49

H351 Susceptibil de a provoca cancer

R40

H360F Poate dăuna fertilității

R60

H360D Poate dăuna fătului

R61

H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului

R60; R61; R60-61

H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

R60-R63

H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității

R61-R62

H361f Susceptibil de a dăuna fertilității

R62

H361d Susceptibil de a dăuna fătului

R63

H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

R62-63

H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân

R64

H370 Provoacă leziuni ale organelor

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Poate provoca leziuni ale organelor

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Foarte toxic pentru organismele acvatice

R50

H410 Foarte toxic pentru organismele acvatice, cu efecte pe termen lung

R50-53

H411 Toxic pentru organismele acvatice, cu efecte pe termen lung

R51-53

H412 Nociv pentru organismele acvatice, cu efecte pe termen lung

R52-53

H413 Poate avea efecte nocive pe termen lung asupra organismelor acvatice

R53

EUH059 Periculos pentru stratul de ozon

R59

EUH029 În contact cu apa degajă un gaz toxic

R29

EUH031 În contact cu acizi degajă un gaz toxic

R31

EUH032 În contact cu acizi degajă un gaz foarte toxic

R32

EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii

R39-41

Acest criteriu se aplică, de asemenea, următoarelor fraze de pericol și fraze de risc:

| Frază de pericol (6) | Frază de risc (7) |
| --- | --- |
| H334: Prin inhalare poate provoca simptome alergice ori astm sau dificultăți de respirație | R42 |
| H317: Poate provoca o reacție alergică cutanată | R43 |
| H314 Provoacă arsuri cutanate grave și leziuni oculare | R34; R35 |
| H319 Provoacă iritație oculară gravă | R36 |
| H315 Provoacă iritație cutanată | R38 |
| EUH066 Expunerea repetată poate provoca uscarea sau crăparea pielii | R66 |
| H336 Poate provoca somnolență și amețeli | R67 |

Frază de pericol (6)

Frază de risc (7)

H334: Prin inhalare poate provoca simptome alergice ori astm sau dificultăți de respirație

R42

H317: Poate provoca o reacție alergică cutanată

R43

H314 Provoacă arsuri cutanate grave și leziuni oculare

R34; R35

H319 Provoacă iritație oculară gravă

R36

H315 Provoacă iritație cutanată

R38

EUH066 Expunerea repetată poate provoca uscarea sau crăparea pielii

R66

H336 Poate provoca somnolență și amețeli

R67

Cerința de mai sus nu se aplică în cazul substanțelor sau al amestecurilor care își schimbă proprietățile în urma prelucrării (de exemplu, nu mai sunt biodisponibile sau suferă modificări chimice), astfel încât pericolul identificat dispare.

Limitele de concentrație pentru substanțele care îndeplinesc criteriile de la articolul 57 litera (a), (b) sau (c) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 nu trebuie să depășească 0,010 % (g/g). Dacă pentru substanțele care îndeplinesc criteriile de la articolul 57 litera (a), (b) sau (c) sunt menționate limite de concentrație specifică, acestea nu trebuie să depășească o zecime (1/10) din valoarea celei mai mici concentrații specifice indicate, cu excepția cazului în care această valoare scade sub 0,010 % (g/g).

Derogările de la criteriul 1a figurează în tabelul 1.

Evaluarea și verificarea criteriului: solicitantul trebuie să comunice organismului competent formula exactă a produsului. Solicitantul trebuie să demonstreze respectarea acestui criteriu de către substanțele constitutive ale produsului pe baza unor informații constând cel puțin în informațiile menționate în anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. Aceste informații trebuie să facă referire la forma specifică a substanței utilizată în produs, inclusiv la nanoforme. În acest scop, solicitantul trebuie să furnizeze o declarație de conformitate cu acest criteriu, împreună cu o listă de ingrediente și cu fișele cu date de securitate aferente, conform anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, atât pentru produs, cât și pentru toate substanțele incluse în formulă (formule). Limitele de concentrație trebuie menționate în fișele cu date de securitate, conform articolului 31 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.

Trebuie să se furnizeze date suficiente pentru a permite evaluarea pericolelor pentru mediu generate de produs (indicate prin frazele de pericol H400-H413 sau prin frazele de risc: R50, R50/53, R51/53, R52, R52/53, R53), în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau cu Directiva 67/548/CEE și Directiva 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8).

Evaluarea unui produs în vederea determinării pericolelor pentru mediu se realizează prin metoda convențională menționată în anexa III la Directiva 1999/45/CE sau prin metoda însumării descrisă în secțiunea 4.1.3.5.2 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008. Cu toate acestea, după cum se precizează în anexa III partea C la Directiva 1999/45/CE sau în secțiunea 4.1.3.3 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, rezultatele testării preparatului (produsul în sine sau pachetul de aditivi) pot fi utilizate ca atare pentru modificarea clasificării referitoare la toxicitatea acvatică la care s-ar fi ajuns prin folosirea metodei convenționale sau a metodei însumării.

(b)   Substanțe incluse în lista prevăzută la articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006

Nu este permisă acordarea niciunei derogări de la excluderea prevăzută la articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 66/2010 pentru substanțele identificate drept substanțe ce prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista prevăzută la articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, atunci când sunt prezente în amestecuri, în concentrații de peste 0,010 % (g/g).

Evaluare și verificare: lista substanțelor identificate drept substanțe ce prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista substanțelor candidate în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 se găsește la adresa:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

La data depunerii cererii, se va face trimitere la această listă.

Limitele de concentrație trebuie menționate în fișele cu date de securitate, în conformitate cu punctul 3.2.1 litera (c) din anexa II la Regulamentul (UE) nr. 453/2010 al Comisiei (9).

Criteriul 2 –   Excluderea unor substanțe specifice

Următoarele substanțe declarate nu sunt permise în concentrații de peste 0,010 % (g/g) din produsul final:

| — | substanțele care figurează în lista UE a substanțelor prioritare din domeniul politicii privind apa, prevăzută în anexa X la Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), modificată prin Decizia nr. 2455/2001/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11), și în Lista OSPAR a substanțelor chimice care trebuie să facă obiectul unor măsuri prioritare (http://www.ospar.org/content/content.asp?menu = 00950304450000_000000_000000); |
| --- | --- |

—

substanțele care figurează în lista UE a substanțelor prioritare din domeniul politicii privind apa, prevăzută în anexa X la Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), modificată prin Decizia nr. 2455/2001/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11), și în Lista OSPAR a substanțelor chimice care trebuie să facă obiectul unor măsuri prioritare (http://www.ospar.org/content/content.asp?menu = 00950304450000_000000_000000);

| — | compuși organici halogenați și compuși nitrici; |
| --- | --- |

—

compuși organici halogenați și compuși nitrici;

| — | metale sau compuși metalici cu excepția sodiului, potasiului, magneziului și calciului. În cazul agenților de îngroșare, pot fi folosiți și compuși ai litiului și/sau ai aluminiului, în concentrații situate în limitele stabilite de celelalte criterii prevăzute în anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

—

metale sau compuși metalici cu excepția sodiului, potasiului, magneziului și calciului. În cazul agenților de îngroșare, pot fi folosiți și compuși ai litiului și/sau ai aluminiului, în concentrații situate în limitele stabilite de celelalte criterii prevăzute în anexa la prezenta decizie.

Evaluare și verificare: conformitatea cu aceste cerințe trebuie să facă obiectul unei declarații semnate de solicitant.

Criteriul 3 –   Cerințe suplimentare privind toxicitatea acvatică

Solicitantul trebuie să demonstreze conformitatea prin respectarea cerințelor criteriului 3.1 sau ale criteriului 3.2.

Criteriul 3.1 –   Cerințe privind lubrifiantul și componentele sale principale

Trebuie să se furnizeze date privind toxicitatea acvatică acută a principalelor componente și a amestecului.

Datele privind toxicitatea acvatică acută a fiecărei componente principale trebuie menționate pentru fiecare dintre următoarele două niveluri trofice: alge și dafnii (12). Concentrația critică pentru toxicitatea acvatică acută a fiecărei componente principale trebuie să fie de cel puțin 100 mg/l.

Datele privind toxicitatea acvatică acută a lubrifiantului care face obiectul cererii trebuie menționate pentru fiecare dintre următoarele trei niveluri trofice: alge, dafnii și pești. Concentrația critică pentru toxicitatea acvatică acută a unui lubrifiant din categoriile 1 și 5 trebuie să fie de cel puțin 100 mg/l, iar a unui lubrifiant din categoriile 2, 3 și 4, de cel puțin 1 000 mg/l.

Tabelul 2 sintetizează cerințele pentru diferitele categorii de lubrifianți, în conformitate cu criteriul 3.1.

Evaluare și verificare: sunt acceptate date privind toxicitatea acută în ceea ce privește atât speciile de apă dulce, cât și speciile marine. Testele trebuie realizate în conformitate cu următoarele orientări și utilizând speciile pentru testare adecvate menționate în acestea: ISO/DIS 10253 sau OCDE 201 sau metoda C.3 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 al Consiliului (13) pentru alge, ISO TC 147/SC5/WG2 sau OCDE 202 sau metoda C.2 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/20086 pentru dafnii și OCDE 203 sau metoda C.1 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 pentru pești. Utilizarea unor metode de testare echivalente recunoscute de un organism competent este, de asemenea, permisă. Sunt acceptate numai următoarele teste biologice: ErC50 (72 ore) pentru alge, EC50 (48 ore) pentru dafnii și LC50 (96 ore) pentru pești.

Criteriul 3.2 –   Cerințe pentru fiecare substanță declarată prezentă în concentrații de peste 0,10 % (g/g)

Rezultatele testelor privind toxicitatea cronică prezentate sub formă de date de tip „concentrație fără efect observat (NOEC)” trebuie indicate pentru fiecare dintre următoarele două niveluri trofice: dafnii și pești.

În cazul în care rezultatele testelor privind toxicitatea cronică lipsesc, trebuie furnizate rezultate ale testelor privind toxicitatea acvatică acută pentru fiecare dintre următoarele două niveluri trofice: alge și dafnii. În fiecare dintre cele cinci categorii de lubrifianți sunt permise una sau mai multe substanțe care prezintă un anumit grad de toxicitate acvatică, în concentrația masică cumulativă menționată în tabelul 1.

Evaluare și verificare: datele de tip „concentrație fără efect observat” (NOEC) pentru cele două niveluri trofice, dafnii și pești, se stabilesc cu ajutorul următoarelor metode de testare: metoda C.20 și metoda C.14 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 pentru dafnii și, respectiv, pești sau al unor metode de testare echivalente recunoscute de un organism competent.

Pentru alge și dafnii, sunt acceptate date privind toxicitatea acută în ceea ce privește atât speciile de apă dulce, cât și speciile marine. Testele efectuate în mediu marin trebuie realizate în conformitate cu următoarele orientări și utilizând speciile pentru testare adecvate, menționate în acestea: ISO/DIS 10253 sau OCDE 201 sau metoda C.3 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 pentru alge, ISO TC 147/SC5/WG2 sau OCDE 202 sau metoda C.2 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 pentru dafnii și OCDE 203 sau metoda C.1 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 pentru pești. Utilizarea unor metode de testare echivalente recunoscute de un organism competent este, de asemenea, permisă. Sunt acceptate numai următoarele teste biologice: ErC50 (72 ore) pentru alge și EC50 (48 ore) pentru dafnii.

Evaluarea și verificarea criteriilor 3.1 și 3.2: solicitantul trebuie să furnizeze organismului competent rapoarte de înaltă calitate privind testarea sau date provenind din literatura de specialitate (testare conform protocoalelor și bunelor practici de laborator acceptabile), inclusiv referințe, demonstrând astfel respectarea cerințelor stabilite pentru toxicitatea acvatică în tabelul 1.

În cazul substanțelor sau al preparatelor ușor solubile (< 10 mg/l), pentru determinarea toxicității acvatice poate fi folosită metoda fracției adaptate la apă (WAF – „water-accommodated fraction”). Nivelul de încărcare stabilit, denumit uneori LL50 și corespunzător încărcării letale, poate fi folosit direct în criteriile de clasificare. Prepararea unei fracții adaptate la apă trebuie să respecte recomandările stabilite conform uneia dintre orientările următoare: Raportul tehnic nr. 20 (1986) al ECETOC, anexa III la OCDE 1992 301, documentul de orientare ISO 10634 sau norma ASTM D6081-98 („Standard practice for Aquatic Toxicity Testing for Lubricants: Sample Preparation and Results Interpretation or equivalent methods”). Mai mult, demonstrarea absenței toxicității unei substanțe la limita sa de solubilitate în apă trebuie considerată ca îndeplinind cerințele aferente acestui criteriu.

Nu este necesar să se efectueze un studiu de toxicitate acvatică, dacă:

| — | clasificarea substanței, a fluidului de bază sau a aditivului este deja indicată în lista de clasificare a substanțelor lubrifiante; sau |
| --- | --- |

—

clasificarea substanței, a fluidului de bază sau a aditivului este deja indicată în lista de clasificare a substanțelor lubrifiante; sau

| — | solicitantul este în măsură să prezinte un atestat de conformitate valabil emis de un organism competent; sau |
| --- | --- |

—

solicitantul este în măsură să prezinte un atestat de conformitate valabil emis de un organism competent; sau

| — | este improbabil ca substanța să traverseze membranele biologice cu MM > 800 g/mol sau cu diametrul molecular > 1,5 nm (> 15 Å); sau |
| --- | --- |

—

este improbabil ca substanța să traverseze membranele biologice cu MM > 800 g/mol sau cu diametrul molecular > 1,5 nm (> 15 Å); sau

| — | substanța este un polimer, iar fracția cu masa moleculară mai mică de 1 000 g/mol reprezintă mai puțin de 1 %; sau |
| --- | --- |

—

substanța este un polimer, iar fracția cu masa moleculară mai mică de 1 000 g/mol reprezintă mai puțin de 1 %; sau

| — | substanța este extrem de puțin solubilă în apă (solubilitatea în apă < 10 μg/l), |
| --- | --- |

—

substanța este extrem de puțin solubilă în apă (solubilitatea în apă < 10 μg/l),

deoarece astfel de substanțe nu sunt considerate toxice pentru algele și dafniile din sistemul acvatic.

Solubilitatea în apă a substanțelor trebuie stabilită, după caz, în conformitate cu OCDE 105 sau cu metode de testare echivalente.

Fracția cu masa moleculară mai mică de 1 000 g/mol a unui polimer trebuie stabilită în conformitate cu metoda A.19 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 sau cu metode de testare echivalente.

Criteriul 4 –   Biodegradabilitatea și potențialul bioacumulator

Cerințele în materie de biodegradabilitate și de potențial bioacumulator trebuie îndeplinite pentru fiecare substanță declarată, prezentă în concentrații de peste 0,10 % (g/g).

Lubrifiantul nu trebuie să conțină substanțe care sunt atât nebiodegradabile, cât și (potențial) bioacumulabile.

Cu toate acestea, lubrifiantul poate conține una sau mai multe substanțe cu un anumit grad de degradabilitate și de bioacumulare potențială sau reală, cu condiția ca valoarea concentrației masice cumulative a acestora să nu depășească valorile indicate în tabelul 1.

Evaluare și verificare: conformitatea trebuie demonstrată prin furnizarea următoarelor informații:

rapoarte de înaltă calitate privind testarea sau date provenind din literatura de specialitate (testare conform protocoalelor și bunelor practici de laborator acceptabile), inclusiv referințe privind biodegradabilitatea și, după caz, bioacumularea (potențială) a fiecărei substanțe constitutive.

4.1.   Biodegradarea

Se consideră că o substanță este în final biodegradabilă (în mediu aerob), în cazul în care:

| 1. | Cu ocazia unui studiu de biodegradare de 28 de zile realizat în conformitate cu metoda C.4 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 sau cu metodele OCDE 306 sau OCDE 310, se obțin următoarele niveluri de biodegradare:






  — | ≥ 70 %, în cadrul testelor de biodegradare finală bazate pe pierderea de oxigen sau pe producerea de dioxid de carbon; |
| --- | --- | --- |

1.

Cu ocazia unui studiu de biodegradare de 28 de zile realizat în conformitate cu metoda C.4 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 sau cu metodele OCDE 306 sau OCDE 310, se obțin următoarele niveluri de biodegradare:

—

≥ 70 %, în cadrul testelor de biodegradare finală bazate pe pierderea de oxigen sau pe producerea de dioxid de carbon;

| — | ≥ 60 % din maximele teoretice, în cadrul testelor de biodegradare finală bazate pe pierderea de oxigen sau pe producerea de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

—

≥ 60 % din maximele teoretice, în cadrul testelor de biodegradare finală bazate pe pierderea de oxigen sau pe producerea de dioxid de carbon.

În cazul acestor teste de biodegradare finală, principiul ferestrei de 10 zile nu este în mod necesar aplicabil. În cazul în care substanța atinge pragul de biodegradare într-un interval de 28 de zile, dar nu în timpul ferestrei de 10 zile, se presupune că rata sa de degradare este mai lentă.

| 2. | Raportul BOD5/ThOD sau BOD5/COD este ≥ 0,5. Raportul BOD5/(ThOD sau COD) poate fi folosit numai în cazul în care nu există date obținute conform metodei C.4 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008, conform metodelor de testare OCDE 306 sau OCDE 310 sau conform unor metode de testare echivalente. Valoarea BOD5 („biochemical oxygen demand”) trebuie evaluată în conformitate cu metoda C.5 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 sau cu unele metode echivalente, în timp ce valoarea COD („chemical oxygen demand”) trebuie evaluată în conformitate cu metoda C.6 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 sau cu metode echivalente. |
| --- | --- |

2.

Raportul BOD5/ThOD sau BOD5/COD este ≥ 0,5. Raportul BOD5/(ThOD sau COD) poate fi folosit numai în cazul în care nu există date obținute conform metodei C.4 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008, conform metodelor de testare OCDE 306 sau OCDE 310 sau conform unor metode de testare echivalente. Valoarea BOD5 („biochemical oxygen demand”) trebuie evaluată în conformitate cu metoda C.5 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 sau cu unele metode echivalente, în timp ce valoarea COD („chemical oxygen demand”) trebuie evaluată în conformitate cu metoda C.6 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 sau cu metode echivalente.

O substanță este considerată intrinsec biodegradabilă dacă prezintă următoarele valori:

| — | o biodegradare > 70 %, obținută prin metoda C.9 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 sau prin metoda OCDE 302 C pentru biodegradare intrinsecă, ori prin metode echivalente; sau |
| --- | --- |

—

o biodegradare > 70 %, obținută prin metoda C.9 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 sau prin metoda OCDE 302 C pentru biodegradare intrinsecă, ori prin metode echivalente; sau

| — | o biodegradare > 20 %, însă < 60 % după 28 de zile, obținută prin metoda C.4 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 sau prin metodele OCDE 306 sau OCDE 310 bazate pe pierderea de oxigen sau pe producerea de dioxid de carbon, ori prin metode echivalente. |
| --- | --- |

—

o biodegradare > 20 %, însă < 60 % după 28 de zile, obținută prin metoda C.4 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 sau prin metodele OCDE 306 sau OCDE 310 bazate pe pierderea de oxigen sau pe producerea de dioxid de carbon, ori prin metode echivalente.

Testul de biodegradare nu trebuie efectuat dacă:

| — | clasificarea substanței, a fluidului de bază sau a aditivului este deja indicată în lista de clasificare a substanțelor lubrifiante sau dacă solicitantul este în măsură să prezinte un atestat de conformitate valabil, emis de un organism competent. |
| --- | --- |

—

clasificarea substanței, a fluidului de bază sau a aditivului este deja indicată în lista de clasificare a substanțelor lubrifiante sau dacă solicitantul este în măsură să prezinte un atestat de conformitate valabil, emis de un organism competent.

| — | O substanță este nebiodegradabilă dacă nu îndeplinește criteriile pentru biodegradabilitate finală și biodegradabilitate intrinsecă. |
| --- | --- |

—

O substanță este nebiodegradabilă dacă nu îndeplinește criteriile pentru biodegradabilitate finală și biodegradabilitate intrinsecă.

De asemenea, solicitantul poate folosi referințe încrucișate pentru a estima biodegradabilitatea unei substanțe. „Referințele încrucișate” sunt acceptate pentru evaluarea biodegradabilității unei substanțe în cazul în care substanța de referință diferă printr-un singur grup sau fragment funcțional de substanța utilizată în produs. În cazul în care substanța de referință este ușor sau intrinsec biodegradabilă, iar grupul funcțional are un efect pozitiv asupra biodegradării aerobe, atunci substanța utilizată poate fi la rândul ei considerată ușor sau intrinsec biodegradabilă. Grupurile sau fragmentele funcționale cu efect pozitiv asupra biodegradării sunt: alcoolul alifatic și aromatic [-OH], acidul alifatic și aromatic [-C(= O)-OH], aldehida [-CHO], esterul [-C(= O)-O-C], amida [-C(= O)-N sau -C(= S)-N]. Studiul privind substanța de referință trebuie documentat într-o manieră adecvată și fiabilă. În cazul unei comparații cu un fragment nemenționat anterior, este necesară o documentare adecvată și fiabilă a studiilor privind efectul pozitiv al grupului funcțional asupra biodegradării unor substanțe similare din punct de vedere structural.

4.2.   Bioacumulare

Nu este necesar să se determine bioacumularea (potențială) atunci când substanța respectivă:

| — | are o MM > 800 g/mol; sau |
| --- | --- |

—

are o MM > 800 g/mol; sau

| — | are un diametru molecular > 1,5 nm (> 15 Å); sau |
| --- | --- |

—

are un diametru molecular > 1,5 nm (> 15 Å); sau

| — | are un coeficient de partiție octanol/apă (log Kow) < 3 sau > 7; sau |
| --- | --- |

—

are un coeficient de partiție octanol/apă (log Kow) < 3 sau > 7; sau

| — | are un FBC măsurat ≤ 100 L/kg; sau |
| --- | --- |

—

are un FBC măsurat ≤ 100 L/kg; sau

| — | este un polimer, iar fracția cu masa moleculară mai mică de 1 000 g/mol reprezintă mai puțin de 1 %. |
| --- | --- |

—

este un polimer, iar fracția cu masa moleculară mai mică de 1 000 g/mol reprezintă mai puțin de 1 %.

Deoarece majoritatea substanțelor din compoziția lubrifianților sunt puternic hidrofobe, valoarea FBC ar trebui să se bazeze pe conținutul lipidic în greutate, fiind de asemenea necesar să se asigure un timp de expunere suficient.

Factorul de bioconcentrare (FBC) se evaluează conform metodei C.13 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008 sau conform unor metode de testare echivalente.

Coeficientul de partiție octanol/apă (log Kow) se evaluează în conformitate cu metoda A.8 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 440/2008, cu metoda OCDE 123 sau cu metode de testare echivalente. În cazul unei substanțe organice, alta decât un surfactant pentru care nu este disponibilă nicio valoare experimentală, poate fi utilizată o metodă de calcul. Sunt autorizate următoarele metode de calcul: CLOGP, LOGKOW, (KOWWIN) și SPARC. Valorile log Kow, estimate cu ajutorul oricăreia dintre aceste metode de calcul, care sunt < 3 sau > 7, indică faptul că substanța respectivă nu prezintă potențial de bioacumulare.

Valorile log Kow sunt aplicabile numai în cazul substanțelor chimice organice. Pentru a evalua potențialul de bioacumulare al compușilor neorganici, al surfactanților și al unor compuși organometalici, trebuie să se efectueze măsurători ale factorului de bioconcentrare.

Criteriul 5 –   Materii prime regenerabile

Conținutul de carbon derivat din materii prime regenerabile al produsului obținut trebuie să fie:

| — | ≥ 50 % (m/m) pentru categoria 1, |
| --- | --- |

—

≥ 50 % (m/m) pentru categoria 1,

| — | ≥ 45 % (m/m) pentru categoria 2, |
| --- | --- |

—

≥ 45 % (m/m) pentru categoria 2,

| — | ≥ 70 % (m/m) pentru categoria 3, |
| --- | --- |

—

≥ 70 % (m/m) pentru categoria 3,

| — | ≥ 50 % (m/m) pentru categoria 4, |
| --- | --- |

—

≥ 50 % (m/m) pentru categoria 4,

| — | ≥ 50 % (m/m) pentru categoria 5. |
| --- | --- |

—

≥ 50 % (m/m) pentru categoria 5.

Conținutul de carbon derivat din materii prime regenerabile reprezintă procentul din masa componentei A × [numărul de atomi de C din componenta A, derivați din uleiuri (vegetale) sau din grăsimi (animale), împărțit la numărul total de atomi de C din componenta A] plus procentul din masa componentei B × [numărul de atomi de C din componenta B, derivați din uleiuri (vegetale) sau din grăsimi (animale), împărțit la numărul total de atomi de C din componenta B] plus procentul din masa componentei C × [numărul de atomi de C din componenta C, derivați din uleiuri (vegetale) sau grăsimi (animale), împărțit la numărul total de atomi de C din componenta C], și așa mai departe.

Solicitantul trebuie să indice pe formularul de cerere tipul (tipurile), sursa (sursele) și originea materiei (materiilor) regenerabile ale componentelor principale.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze organismului competent o declarație de conformitate cu acest criteriu.

Criteriul 6 –   Performanța tehnică minimă

| (a) | În cazul fluidelor hidraulice: cel puțin criteriile de performanță tehnică prevăzute de actualul standard ISO 15380, tabelele 2-5. Solicitantul trebuie să indice pe fișa cu informații despre produs care sunt cei 2 elastomeri testați. |
| --- | --- |

(a)

În cazul fluidelor hidraulice: cel puțin criteriile de performanță tehnică prevăzute de actualul standard ISO 15380, tabelele 2-5. Solicitantul trebuie să indice pe fișa cu informații despre produs care sunt cei 2 elastomeri testați.

| (b) | În cazul uleiurilor pentru angrenaje industriale și marine: cel puțin cerințele de performanță tehnică prevăzute de norma DIN 51517. Solicitantul trebuie să indice pe fișa cu informații despre produs care este secțiunea aleasă (I, II sau III). |
| --- | --- |

(b)

În cazul uleiurilor pentru angrenaje industriale și marine: cel puțin cerințele de performanță tehnică prevăzute de norma DIN 51517. Solicitantul trebuie să indice pe fișa cu informații despre produs care este secțiunea aleasă (I, II sau III).

| (c) | În cazul uleiurilor pentru fierăstraie cu lanț: cel puțin criteriile de performanță tehnică prevăzute de norma RAL UZ 48 aferentă etichetei ecologice „Blue Angel”. |
| --- | --- |

(c)

În cazul uleiurilor pentru fierăstraie cu lanț: cel puțin criteriile de performanță tehnică prevăzute de norma RAL UZ 48 aferentă etichetei ecologice „Blue Angel”.

| (d) | În cazul uleiurilor pentru motoarele în doi timpi destinate aplicațiilor marine: cel puțin criteriile de performanță tehnică prevăzute în documentul „NMMA Certification for Two-Stroke Cycle Gasoline Engine Lubricants” al NMMA TC-W3. |
| --- | --- |

(d)

În cazul uleiurilor pentru motoarele în doi timpi destinate aplicațiilor marine: cel puțin criteriile de performanță tehnică prevăzute în documentul „NMMA Certification for Two-Stroke Cycle Gasoline Engine Lubricants” al NMMA TC-W3.

| (e) | În cazul uleiurilor pentru motoarele în doi timpi destinate aplicațiilor terestre: cel puțin criteriile de performanță tehnică prevăzute de standardul ISO 13738:2000 pentru nivelul EGD. |
| --- | --- |

(e)

În cazul uleiurilor pentru motoarele în doi timpi destinate aplicațiilor terestre: cel puțin criteriile de performanță tehnică prevăzute de standardul ISO 13738:2000 pentru nivelul EGD.

| (f) | Toți ceilalți lubrifianți trebuie să fie adaptați scopului pentru care sunt utilizați. |
| --- | --- |

(f)

Toți ceilalți lubrifianți trebuie să fie adaptați scopului pentru care sunt utilizați.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze organismului competent o declarație de conformitate cu acest criteriu, însoțită de documentația aferentă.

Criteriul 7 –   Informații care figurează pe eticheta ecologică

Eticheta opțională prevăzută cu spațiu pentru text trebuie să conțină următorul text:

| „— | Nocivitate redusă pentru apă și sol în cursul utilizării |
| --- | --- |

„—

Nocivitate redusă pentru apă și sol în cursul utilizării

| — | Conține o proporție ridicată de biomateriale.”. |
| --- | --- |

—

Conține o proporție ridicată de biomateriale.”.

Orientările privind utilizarea etichetei opționale prevăzute cu spațiu pentru text sunt disponibile în cadrul „Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo” la adresa: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să furnizeze organismului competent o mostră de ambalaj al produsului, care să includă eticheta, însoțită de o declarație privind conformitatea cu acest criteriu.

Tabelul 1

Criterii privind lubrifiantul și fiecare substanță declarată

| | Categoria 1 | Categoria 2 | Categoria 3 | Categoria 4 | Categoria 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Categorie
  Criterii | Fluide hidraulice, uleiuri de transmisie pentru tractoare | Unsori, unsori pentru tuburi de etambou | Uleiuri pentru fierăstraie cu lanț, agenți de decofrare a betonului, lubrifianți pentru cabluri toronate și alți lubrifianți cu pierdere totală | Uleiuri pentru motoare marine și terestre în doi timpi | Uleiuri pentru angrenaje industriale și marine |
| Fraze de pericol și fraze de risc care indică pericole pentru mediu și pentru sănătatea umană
  (Derogare de la criteriul 1a) | Categoria 1 | Categoria 2 | Categoria 3 | Categoria 4 | Categoria 5 |
| Fraza de pericol pentru mediu sau pentru sănătatea umană sau fraza de risc atribuită lubrifiantului la momentul depunerii cererii | Niciuna
  [Limita inferioară de clasificare prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau de Directiva 1999/45/CE] | Niciuna
  [Limita inferioară de clasificare prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau de Directiva 1999/45/CE] | Niciuna
  [Limita inferioară de clasificare prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau de Directiva 1999/45/CE] | Niciuna
  [Limita inferioară de clasificare prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau de Directiva 1999/45/CE] | Niciuna
  [Limita inferioară de clasificare prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau de Directiva 1999/45/CE] |
| Excluderea unor substanțe specifice
  (Criteriile 1b și 2) | Categoria 1 | Categoria 2 | Categoria 3 | Categoria 4 | Categoria 5 |
| Incluse în lista OSPAR; incluse în lista UE a substanțelor prioritare din domeniul politicii privind apa; compuși organohalogenați; nitriți; metale și compuși metalici cu excepția Na, K, Mg, Ca și a agenților de îngroșare Li, Al; CMR cat 1,2 (R45, R46, R49, R60 sau R61); lista substanțelor candidate pentru anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % |
| Toxicitatea acvatică
  (Doar criteriul 3.2) | Procente masice cumulative (% g/g) ale substanțelor prezente în |
| Categoria 1 | Categoria 2 | Categoria 3 | Categoria 4 | Categoria 5 |
| Netoxic (D) | Toxicitate acută > 100 mg/l
  sau
  NOEC > 10 mg/l | Nelimitat |
| Nociv (E) | 10 mg/l < toxicitate acută ≤ 100 mg/l
  sau
  1 mg/l < NOEC ≤ 10 mg/l | ≤ 20 | ≤ 25 | ≤ 5 | ≤ 25 | ≤ 20 |
| Toxic (F) | 1 mg/l < toxicitate acută ≤ 10 mg/l
  sau
  0,1 mg/l < NOEC ≤ 1 mg/l | ≤ 5 | ≤ 1 | ≤ 0,5 | ≤ 1 | ≤ 5 |
| Foarte toxic (G) | Toxicitate acută ≤ 1 mg/l
  sau
  NOEC ≤ 0,1 mg/l | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 1/M (14) |
| Biodegradare și bioacumulare
  (Criteriul 4) | Procente masice cumulative (% g/g) ale substanțelor prezente în |
| Categoria 1 | Categoria 2 | Categoria 3 | Categoria 4 | Categoria 5 |
| Biodegradare finală în mediu aerob (A) | > 90 | > 75 | > 90 | > 75 | > 90 |
| Intrinsec biodegradabil în mediu aerob (B) | ≤ 5 | ≤ 25 | ≤ 5 | ≤ 20 | ≤ 5 |
| Nebiodegradabil ȘI nebioacumulativ (C) | ≤ 5 | ≤ 5 | ≤ 10 | ≤ 5 |
| Nebiodegradabil ȘI bioacumulativ (X) | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 |
| Fracție neevaluată în ceea ce privește toxicitatea acvatică (criteriul 3.2) sau biodegradarea/bioacumularea (criteriul 4) | Procente masice cumulative (% g/g) ale substanțelor prezente în |
| Categoria 1 | Categoria 2 | Categoria 3 | Categoria 4 | Categoria 5 |
| | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 |
| Regenerabilitate
  (Criteriul 5) | Procente masice cumulative (% g/g) ale substanțelor prezente în |
| Categoria 1 | Categoria 2 | Categoria 3 | Categoria 4 | Categoria 5 |
| Pe bază de carbon | ≥ 50 % | ≥ 45 % | ≥ 70 % | ≥ 50 % | ≥ 50 % |
| | Categoria 1 | Categoria 2 | Categoria 3 | Categoria 4 | Categoria 5 |
| Performanțe tehnice minime
  (Criteriul 6) | Fluide hidraulice: ISO 15380, tabelele 2-5
  Uleiuri de transmisie pentru tractoare: adaptate scopului pentru care sunt utilizate | Adaptate scopului pentru care sunt utilizate | Uleiuri pentru fierăstraie cu lanț: conform RAL UZ 48
  Altele: adaptate scopului pentru care sunt utilizate | Uleiuri pentru motoare marine în doi timpi: conform NMMA TC-W3
  Uleiuri pentru motoare terestre în doi timpi: conform nivelului EGD din ISO 13738:2000 | Uleiuri pentru angrenaje industriale și marine:DIN 51517 |

Categoria 1

Categoria 2

Categoria 3

Categoria 4

Categoria 5

Categorie

Criterii

Fluide hidraulice, uleiuri de transmisie pentru tractoare

Unsori, unsori pentru tuburi de etambou

Uleiuri pentru fierăstraie cu lanț, agenți de decofrare a betonului, lubrifianți pentru cabluri toronate și alți lubrifianți cu pierdere totală

Uleiuri pentru motoare marine și terestre în doi timpi

Uleiuri pentru angrenaje industriale și marine

Fraze de pericol și fraze de risc care indică pericole pentru mediu și pentru sănătatea umană

(Derogare de la criteriul 1a)

Categoria 1

Categoria 2

Categoria 3

Categoria 4

Categoria 5

Fraza de pericol pentru mediu sau pentru sănătatea umană sau fraza de risc atribuită lubrifiantului la momentul depunerii cererii

Niciuna

[Limita inferioară de clasificare prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau de Directiva 1999/45/CE]

Niciuna

[Limita inferioară de clasificare prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau de Directiva 1999/45/CE]

Niciuna

[Limita inferioară de clasificare prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau de Directiva 1999/45/CE]

Niciuna

[Limita inferioară de clasificare prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau de Directiva 1999/45/CE]

Niciuna

[Limita inferioară de clasificare prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 sau de Directiva 1999/45/CE]

Excluderea unor substanțe specifice

(Criteriile 1b și 2)

Categoria 1

Categoria 2

Categoria 3

Categoria 4

Categoria 5

Incluse în lista OSPAR; incluse în lista UE a substanțelor prioritare din domeniul politicii privind apa; compuși organohalogenați; nitriți; metale și compuși metalici cu excepția Na, K, Mg, Ca și a agenților de îngroșare Li, Al; CMR cat 1,2 (R45, R46, R49, R60 sau R61); lista substanțelor candidate pentru anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

Toxicitatea acvatică

(Doar criteriul 3.2)

Procente masice cumulative (% g/g) ale substanțelor prezente în

Categoria 1

Categoria 2

Categoria 3

Categoria 4

Categoria 5

Netoxic (D)

Toxicitate acută > 100 mg/l

sau

NOEC > 10 mg/l

Nelimitat

Nociv (E)

10 mg/l < toxicitate acută ≤ 100 mg/l

sau

1 mg/l < NOEC ≤ 10 mg/l

≤ 20

≤ 25

≤ 5

≤ 25

≤ 20

Toxic (F)

1 mg/l < toxicitate acută ≤ 10 mg/l

sau

0,1 mg/l < NOEC ≤ 1 mg/l

≤ 5

≤ 1

≤ 0,5

≤ 1

≤ 5

Foarte toxic (G)

Toxicitate acută ≤ 1 mg/l

sau

NOEC ≤ 0,1 mg/l

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 1/M (14)

Biodegradare și bioacumulare

(Criteriul 4)

Procente masice cumulative (% g/g) ale substanțelor prezente în

Categoria 1

Categoria 2

Categoria 3

Categoria 4

Categoria 5

Biodegradare finală în mediu aerob (A)

> 90

> 75

> 90

> 75

> 90

Intrinsec biodegradabil în mediu aerob (B)

≤ 5

≤ 25

≤ 5

≤ 20

≤ 5

Nebiodegradabil ȘI nebioacumulativ (C)

≤ 5

≤ 5

≤ 10

≤ 5

Nebiodegradabil ȘI bioacumulativ (X)

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

Fracție neevaluată în ceea ce privește toxicitatea acvatică (criteriul 3.2) sau biodegradarea/bioacumularea (criteriul 4)

Procente masice cumulative (% g/g) ale substanțelor prezente în

Categoria 1

Categoria 2

Categoria 3

Categoria 4

Categoria 5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

Regenerabilitate

(Criteriul 5)

Procente masice cumulative (% g/g) ale substanțelor prezente în

Categoria 1

Categoria 2

Categoria 3

Categoria 4

Categoria 5

Pe bază de carbon

≥ 50 %

≥ 45 %

≥ 70 %

≥ 50 %

≥ 50 %

Categoria 1

Categoria 2

Categoria 3

Categoria 4

Categoria 5

Performanțe tehnice minime

(Criteriul 6)

Fluide hidraulice: ISO 15380, tabelele 2-5

Uleiuri de transmisie pentru tractoare: adaptate scopului pentru care sunt utilizate

Adaptate scopului pentru care sunt utilizate

Uleiuri pentru fierăstraie cu lanț: conform RAL UZ 48

Altele: adaptate scopului pentru care sunt utilizate

Uleiuri pentru motoare marine în doi timpi: conform NMMA TC-W3

Uleiuri pentru motoare terestre în doi timpi: conform nivelului EGD din ISO 13738:2000

Uleiuri pentru angrenaje industriale și marine:DIN 51517

| Factor de multiplicare (M) | Valoarea LC50 sau EC50 [„L(E)C50”] a substanței |
| --- | --- |
| 1 | 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 |
| 10 | 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 |
| 100 | 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 |
| 1 000 | 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 |
| Pentru substanțele cu o valoare LC50 sau EC50 mai mică de 0,0001 mg/l, limitele de concentrație corespunzătoare se calculează în consecință (la intervale de factor 10). |

Factor de multiplicare (M)

Valoarea LC50 sau EC50 [„L(E)C50”] a substanței

1

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

10

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

100

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

1 000

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

Pentru substanțele cu o valoare LC50 sau EC50 mai mică de 0,0001 mg/l, limitele de concentrație corespunzătoare se calculează în consecință (la intervale de factor 10).

Tabelul 2

Cerințe privind toxicitatea acvatică pentru diferitele categorii de lubrifianți – Cerințe în materie de date pentru lubrifianți și componentele lor principale

| Criteriul 3.1 | Categoria 1 | Categoria 2 | Categoria 3 | Categoria 4 | Categoria 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toxicitate acvatică acută a lubrifiantului proaspăt preparat pentru trei niveluri trofice: alge, dafnii și pești | > 100 mg/l | > 1 000 mg/l | > 1 000 mg/l | > 1 000 mg/l | > 100 mg/l |
| Toxicitate acvatică acută a fiecărei componente principale pentru fiecare dintre cele două niveluri trofice: alge și dafnii | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l |

Criteriul 3.1

Categoria 1

Categoria 2

Categoria 3

Categoria 4

Categoria 5

Toxicitate acvatică acută a lubrifiantului proaspăt preparat pentru trei niveluri trofice: alge, dafnii și pești

> 100 mg/l

> 1 000 mg/l

> 1 000 mg/l

> 1 000 mg/l

> 100 mg/l

Toxicitate acvatică acută a fiecărei componente principale pentru fiecare dintre cele două niveluri trofice: alge și dafnii

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

---

(1)  JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

(2)  JO 196, 16.8.1967, p. 1.

(3)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

(4)  Astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

(5)  Astfel cum se prevede în Directiva 67/548/CEE.

(6)  Astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

(7)  Astfel cum se prevede în Directiva 67/548/CEE.

(8)  JO L 200, 30.7.1999, p. 1.

(9)  JO L 133, 31.5.2010, p. 1.

(10)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(11)  JO L 331, 15.12.2001, p. 1.

(12)  În cadrul prezentei decizii, crustaceele pot înlocui dafniile în cazul transmiterii de date privitoare la mediul marin.

(13)  JO L 142, 31.5.2008, p. 1.

(14)  M reprezintă factorul de multiplicare cu 10 pentru substanțele care sunt foarte toxice pentru mediul acvatic, conform tabelului 1b din Directiva 2006/8/CE a Comisiei (JO L 19, 24.1.2006, p. 12).

---

| 29.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 169/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 169/40

---

DECIZIA COMISIEI

din 24 iunie 2011

de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții pentru spălarea manuală a vaselor

[notificată cu numărul C(2011) 4448]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/382/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta UE ecologică (1), în special articolul 8 alineatul (2),

după consultarea Comitetului pentru etichetare ecologică al Uniunii Europene,

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010, eticheta ecologică a UE poate fi acordată produselor care au un impact redus asupra mediului pe durata întregului lor ciclu de viață. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010, eticheta ecologică a UE poate fi acordată produselor care au un impact redus asupra mediului pe durata întregului lor ciclu de viață.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 66/2010 prevede stabilirea unor criterii specifice de acordare a etichetei ecologice a UE în funcție de categoriile de produse. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 66/2010 prevede stabilirea unor criterii specifice de acordare a etichetei ecologice a UE în funcție de categoriile de produse.

| (3) | Prin Decizia 2005/342/CE a Comisiei (2) s-au stabilit criteriile ecologice, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente pentru detergenții pentru spălarea manuală a vaselor. |
| --- | --- |

(3)

Prin Decizia 2005/342/CE a Comisiei (2) s-au stabilit criteriile ecologice, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente pentru detergenții pentru spălarea manuală a vaselor.

| (4) | Criteriile respective au făcut obiectul unei revizuiri suplimentare în lumina evoluțiilor tehnologice. Noile criterii, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente trebuie să fie valabile o perioadă de patru ani de la data adoptării prezentei decizii. |
| --- | --- |

(4)

Criteriile respective au făcut obiectul unei revizuiri suplimentare în lumina evoluțiilor tehnologice. Noile criterii, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente trebuie să fie valabile o perioadă de patru ani de la data adoptării prezentei decizii.

| (5) | Din motive de claritate, Decizia 2005/342/CE trebuie înlocuită. |
| --- | --- |

(5)

Din motive de claritate, Decizia 2005/342/CE trebuie înlocuită.

| (6) | Trebuie să se acorde o perioadă de tranziție producătorilor ale căror produse au primit eticheta ecologică pentru detergenți pentru spălarea manuală a vaselor pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2005/342/CE, astfel încât aceștia să aibă suficient timp să își adapteze produsele în vederea respectării criteriilor și cerințelor revizuite. De asemenea, producătorilor trebuie să li se permită să depună cereri pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2005/342/CE sau pe baza criteriilor stabilite în prezenta decizie până la sfârșitul perioadei de valabilitate a deciziei respective. |
| --- | --- |

(6)

Trebuie să se acorde o perioadă de tranziție producătorilor ale căror produse au primit eticheta ecologică pentru detergenți pentru spălarea manuală a vaselor pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2005/342/CE, astfel încât aceștia să aibă suficient timp să își adapteze produsele în vederea respectării criteriilor și cerințelor revizuite. De asemenea, producătorilor trebuie să li se permită să depună cereri pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2005/342/CE sau pe baza criteriilor stabilite în prezenta decizie până la sfârșitul perioadei de valabilitate a deciziei respective.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 66/2010, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 66/2010,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Categoria de produse „detergenți pentru spălarea manuală a vaselor” cuprinde toți detergenții destinați folosirii la spălarea manuală a vaselor, a farfuriilor, a tacâmurilor, a oalelor, a tigăilor, a ustensilelor de bucătărie etc.

Categoria de produse include atât produsele de uz personal, cât și cele de uz profesional. Produsele sunt amestecuri de substanțe chimice și nu trebuie să conțină microorganisme care au fost adăugate intenționat de către producător.

Articolul 2

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „substanță” înseamnă un element chimic și compușii acestuia, în stare naturală sau obținuți prin orice proces de producție, inclusiv orice aditiv necesar pentru a menține stabilitatea produsului și orice impuritate rezultată din procesul utilizat, cu excepția oricărui solvent, care poate fi separat fără a influența stabilitatea substanței sau fără a schimba compoziția acesteia; |
| --- | --- |

1.

„substanță” înseamnă un element chimic și compușii acestuia, în stare naturală sau obținuți prin orice proces de producție, inclusiv orice aditiv necesar pentru a menține stabilitatea produsului și orice impuritate rezultată din procesul utilizat, cu excepția oricărui solvent, care poate fi separat fără a influența stabilitatea substanței sau fără a schimba compoziția acesteia;

| 2. | „produs” (sau „amestec”) înseamnă un amestec sau o soluție de două sau mai multe substanțe, care nu intră în reacție. |
| --- | --- |

2.

„produs” (sau „amestec”) înseamnă un amestec sau o soluție de două sau mai multe substanțe, care nu intră în reacție.

Articolul 3

Pentru ca eticheta ecologică a UE instituită în temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010 să se acorde unui detergent pentru spălarea manuală a vaselor, acesta trebuie să se încadreze în categoria de produse „detergenți pentru spălarea manuală a vaselor” definită la articolul 1 din prezenta decizie și trebuie să respecte criteriile, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente, stabilite în anexa la prezenta decizie.

Articolul 4

Criteriile pentru categoria de produse „detergenți pentru spălarea manuală a vaselor”, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente sunt valabile o perioadă de patru ani de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 5

În scopuri administrative, numărul de cod atribuit categoriei de produse „detergenți pentru spălarea manuală a vaselor” este „019”.

Articolul 6

Decizia 2005/342/CE se abrogă.

Articolul 7

(1)   Prin derogare de la articolul 6, cererile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele care se încadrează în categoria de produse „detergenți pentru spălarea manuală a vaselor” depuse înainte de data adoptării prezentei decizii se evaluează în conformitate cu condițiile stabilite în Decizia 2005/342/CE.

(2)   Cererile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele care se încadrează în categoria de produse „detergenți pentru spălarea manuală a vaselor” depuse începând cu data adoptării prezentei decizii, dar până la 30 iunie 2011 cel târziu se pot baza fie pe criteriile stabilite în Decizia 2005/342/CE, fie pe criteriile stabilite în prezenta decizie. Cererile respective sunt evaluate în funcție de criteriile pe baza cărora au fost depuse.

(3)   În cazul în care eticheta ecologică a UE se acordă pe baza unei cereri evaluate în conformitate cu criteriile stabilite în Decizia 2005/342/CE, eticheta ecologică respectivă poate fi utilizată timp de 12 luni de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 8

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 24 iunie 2011.

Pentru Comisie

Janez POTOČNIK

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 27, 30.1.2010, p. 1.

1

(2)  JO L 115, 4.5.2005, p. 9.

2

---

ANEXĂ

CADRU

Scopurile criteriilor

Scopurile criteriilor sunt, în special, promovarea produselor în cazul cărora evacuările de substanțe toxice sau poluante în mediul acvatic sunt reduse, reducerea sau prevenirea riscurilor pentru sănătate sau mediu legate de utilizarea de substanțe periculoase, reducerea la minimum a deșeurilor de ambalaje, furnizarea de informații care să permită consumatorului să folosească produsul în mod eficient și cu impact minim asupra mediului.

CRITERII

| 1. | Toxicitatea pentru organismele acvatice |
| --- | --- |

1.

Toxicitatea pentru organismele acvatice

| 2. | Biodegradabilitatea surfactanților |
| --- | --- |

2.

Biodegradabilitatea surfactanților

| 3. | Substanțe și amestecuri excluse sau limitate |
| --- | --- |

3.

Substanțe și amestecuri excluse sau limitate

| 4. | Parfumuri |
| --- | --- |

4.

Parfumuri

| 5. | Proprietăți corozive |
| --- | --- |

5.

Proprietăți corozive

| 6. | Cerințe de ambalare |
| --- | --- |

6.

Cerințe de ambalare

| 7. | Adecvarea pentru utilizare |
| --- | --- |

7.

Adecvarea pentru utilizare

| 8. | Instrucțiuni de utilizare |
| --- | --- |

8.

Instrucțiuni de utilizare

| 9. | Informații care figurează pe eticheta ecologică a UE |
| --- | --- |

9.

Informații care figurează pe eticheta ecologică a UE

Cerințe de evaluare și de verificare

(a)   Cerințe

Cerințele specifice de evaluare și de verificare sunt indicate în cadrul fiecărui criteriu.

În cazul în care solicitantul trebuie să furnizeze declarații, documente, analize, rapoarte de testare sau alte dovezi care să ateste respectarea criteriilor, se înțelege că acestea pot proveni de la solicitant și/sau de la furnizorul/furnizorii săi și/sau de la furnizorul/furnizorii acestora etc., după caz.

În măsura posibilului, testările trebuie să se efectueze de laboratoare care îndeplinesc cerințele generale ale standardului EN ISO 17025 sau cerințe echivalente.

Acolo unde este cazul, pot fi folosite și alte metode de testare decât cele indicate pentru fiecare criteriu, dacă echivalența lor este acceptată de organismul competent care evaluează cererea.

Apendicele I face referire la baza de date a ingredientelor pentru detergenți (lista DID), care conține ingredientele cel mai des folosite la prepararea detergenților. Lista se folosește pentru obținerea datelor pentru calcularea volumului critic de diluare (VCD) și pentru evaluarea biodegradabilității ingredientelor. Pentru substanțele care nu apar pe lista DID, se oferă indicații referitoare la modalitatea de calcul sau de extrapolare a datelor pertinente. Cea mai recentă versiune a listei DID poate fi accesată de pe site-ul dedicat etichetei ecologice a UE sau prin intermediul site-urilor organismelor competente individuale.

Dacă este cazul, organismele competente pot solicita documente justificative și pot efectua verificări independente.

(b)   Praguri de măsurare

Toate substanțele conținute de produs, inclusiv aditivii (de exemplu, conservanții sau stabilizatorii) din ingrediente, a căror concentrație este mai mare de 0,010 % în greutate din preparatul final trebuie să respecte criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE, cu excepția criteriului 1, unde trebuie să fie inclusă fiecare substanță adăugată în mod intenționat, indiferent de greutatea acesteia. Impuritățile rezultate din producția ingredientelor, prezente în concentrații de peste 0,010 % în greutate din preparatul final, trebuie de asemenea să respecte criteriile.

(c)   Doză de referință

Pentru detergenții pentru spălarea manuală a vaselor, se consideră că doza de produs, în grame, recomandată de producător pentru pregătirea unui litru de apă de spălat vasele pentru curățarea unor vase cu un grad normal de murdărire este doza de referință pentru calculele efectuate pentru a demonstra că sunt respectate criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE și pentru a testa puterea de curățare.

CRITERIILE DE ACORDARE A ETICHETEI ECOLOGICE A UE

Criteriul 1 –   Toxicitatea pentru organismele acvatice

Volumul critic de diluare (VCDcronică) se calculează pentru fiecare substanță (i) folosind următoarea ecuație:

Formula

unde greutatea(i) este greutatea substanței (în grame) conținută în doza recomandată de producător pentru un litru de apă de spălat vasele. FD(i) reprezintă factorul de degradare, iar FTcronică(i) reprezintă factorul de toxicitate a substanței (exprimat în miligrame/litru).

Valorile parametrilor FD și FT cronică sunt cele menționate în partea A din lista DID (apendicele I). În cazul în care substanța în cauză nu este inclusă în partea A din lista DID, solicitantul estimează valorile urmând metoda descrisă în partea B din apendicele I. VCDcronică este însumat pentru fiecare substanță, rezultând VCDcronică al produsului.

VCDcronică se calculează pe baza dozei de produs, în grame, recomandată de producător pentru pregătirea unui litru de apă de spălat vasele pentru curățarea unor vase cu un grad normal de murdărire. VCDcronică pentru doza recomandată, exprimat pentru un litru de apă de spălat vasele, nu trebuie să depășească 3 800 de litri.

Evaluare și verificare: formula exactă a produsului trebuie comunicată organismului competent, însoțită de detalii despre calculele VCDcronică care să demonstreze respectarea prezentului criteriu.

Criteriul 2 –   Biodegradabilitatea surfactanților

(a)   Biodegradabilitatea ușoară (aerobă)

Fiecare surfactant care intră în compoziția produsului trebuie să fie ușor biodegradabil.

Evaluare și verificare: atât formula exactă a produsului, cât și descrierea funcției fiecărei substanțe trebuie să fie furnizate organismului competent. Partea A din lista DID (apendicele I) indică dacă un anumit surfactant este biodegradabil aerob sau nu (surfactanții care au un „R” în coloana referitoare la biodegradabilitatea aerobă sunt ușor biodegradabili). Pentru surfactanții care nu sunt incluși în partea A din lista DID, trebuie furnizate informații relevante din literatura de specialitate sau din alte surse sau rezultatele unor teste corespunzătoare care să arate că sunt biodegradabili aerob. Testele pentru biodegradabilitatea ușoară sunt cele menționate în Regulamentul (CE) nr. 648/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 privind detergenții (1). Surfactanții sunt considerați ușor biodegradabili dacă nivelul de biodegradabilitate (mineralizare) măsurat în conformitate cu unul dintre următoarele cinci teste este de cel puțin 60 % în termen de douăzeci și opt de zile: degajarea dioxidului de carbon (CO2) (OCDE 310), test de evoluție a dioxidului de carbon (CO2) – testul modificat Sturm [OECD 301 B; metoda C.4-C din Regulamentul (CE) nr. 440/2008 al Consiliului (2)]; testul cu vas închis [OCDE 301D; metoda C.4-E din Regulamentul (CE) nr. 440/2008], respirometria manometrică [OCDE 301F; metoda C.4-D din Regulamentul (CE) nr. 440/2008]; testul MITI (I) [OCDE 301C; metoda C.4-F din Regulamentul (CE) nr. 440/2008] sau testele ISO echivalente. În funcție de caracteristicile fizice ale surfactantului, se poate utiliza unul dintre următoarele teste pentru a se confirma biodegradabilitatea ușoară, dacă nivelul de biodegradabilitate este de cel puțin 70 % în 28 de zile: epuizarea carbonului organic dizolvat (COD) [OCDE 301A; metoda C.4-A din Regulamentul (CE) nr. 440/2008] sau testul de screening OCDE modificat – epuizarea COD [OCDE 301E; metoda C.4-B din Regulamentul (CE) nr. 440/2008] sau testele ISO echivalente. Aplicabilitatea metodelor de testare bazate pe determinarea carbonului organic dizolvat trebuie justificată corespunzător, deoarece aceste metode pot da rezultate privind eliminarea, și nu biodegradabilitatea. Nu se recurge la preadaptare pentru testele de biodegradabilitate ușoară aerobă. Principiul ferestrei de 10 zile nu se aplică.

(b)   Biodegradabilitatea anaerobă

Surfactanții care nu sunt biodegradabili în condiții anaerobe pot fi folosiți în produs cu condiția să nu fie clasificați ca H400/R50 (Foarte toxic pentru mediul acvatic), în limita specificată în continuare.

Greutatea totală a surfactanților nebiodegradabili anaerob respectivi nu trebuie să depășească 0,20 g din doza recomandată pentru un litru de apă de spălat vasele.

Evaluare și verificare: atât formula exactă a produsului, cât și descrierea funcției fiecărei substanțe trebuie să fie furnizate organismului competent. Partea A din lista DID (apendicele I) indică dacă un anumit surfactant este biodegradabil anaerob sau nu (cei care au un „Y” în coloana referitoare la biodegradabilitatea anaerobă sunt biodegradabili în condiții anaerobe). Pentru surfactanții care nu sunt incluși în partea A din lista DID (JO L 115, 4.5.2005, p. 18), trebuie furnizate informații relevante din literatura de specialitate sau din alte surse sau rezultatele unor teste corespunzătoare care să arate că sunt biodegradabili anaerob. Testul de referință pentru degradarea biologică anaerobă este OCDE 311, ISO 11734, ECETOC nr. 28 (iunie 1988) sau o metodă de testare echivalentă, cu o cerință de degradabilitate finală anaerobă de cel puțin 60 %. Pentru a confirma că degradabilitatea finală de 60 % a fost obținută în condiții anaerobe, se pot folosi și metodele de testare care simulează condițiile dintr-un mediu anaerob relevant (vezi apendicele II).

Criteriul 3 –   Substanțe și amestecuri excluse sau limitate

Cerințele enunțate la literele (a), (b) și (c) se aplică fiecărei substanțe sau amestec, inclusiv biocidelor, coloranților și parfumurilor, care depășește 0,010 % în greutate din produsul final. Acest lucru se aplică, de asemenea, fiecărei substanțe din orice amestec folosit în preparat, care depășește 0,010 % în greutate din produsul final. Nanoformele adăugate intenționat în produs trebuie să respecte criteriul 3 litera (c), indiferent de concentrație.

(a)   Substanțe excluse în mod expres

Următoarele substanțe nu trebuie incluse în produs, nici ca parte din preparat, nici ca parte a oricărui amestec inclus în preparat:

| — | alchil fenol etoxilați (APEO) și derivați |
| --- | --- |

—

alchil fenol etoxilați (APEO) și derivați

| — | EDTA (acid etilendiaminotetraacetic) și sărurile acestuia |
| --- | --- |

—

EDTA (acid etilendiaminotetraacetic) și sărurile acestuia

| — | 5-bromo-5-nitro-1,3-dioxan |
| --- | --- |

—

5-bromo-5-nitro-1,3-dioxan

| — | 2-bromo-2-nitropropane-1,3-diol |
| --- | --- |

—

2-bromo-2-nitropropane-1,3-diol

| — | diazolinidiluree |
| --- | --- |

—

diazolinidiluree

| — | formaldehidă |
| --- | --- |

—

formaldehidă

| — | hidroximetilglicinat de sodiu |
| --- | --- |

—

hidroximetilglicinat de sodiu

| — | nitromoscuri și moscuri policiclice, inclusiv, de exemplu:






  — | xilen de mosc: 5-terț-butil-2,4,6-trinitro-m-xilen |
| --- | --- | --- |

—

nitromoscuri și moscuri policiclice, inclusiv, de exemplu:

—

xilen de mosc: 5-terț-butil-2,4,6-trinitro-m-xilen

| — | ambră de mosc: 4-terț-butil-3-metoxi-2,6-dinitrotoluen |
| --- | --- |

—

ambră de mosc: 4-terț-butil-3-metoxi-2,6-dinitrotoluen

| — | moscat: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitroindan |
| --- | --- |

—

moscat: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitroindan

| — | mosc tibetin: 1-terț-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitrobenzen |
| --- | --- |

—

mosc tibetin: 1-terț-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitrobenzen

| — | cetonă de mosc: 4′-terț-butil-2′,6′-dimetil-3′,5′-dinitroacetafenon |
| --- | --- |

—

cetonă de mosc: 4′-terț-butil-2′,6′-dimetil-3′,5′-dinitroacetafenon

| — | HHCB (1,3,4,6,7,8-hexahidro-4,6,6,7,8,8-hexametilciclopenta(g)-2-benzopiran) |
| --- | --- |

—

HHCB (1,3,4,6,7,8-hexahidro-4,6,6,7,8,8-hexametilciclopenta(g)-2-benzopiran)

| — | AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-hexametiltetralin). |
| --- | --- |

—

AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-hexametiltetralin).

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație susținută de declarații de la producători, după caz, confirmând că substanțele enumerate nu au fost incluse în produs.

(b)   Sărurile cuaternare de amoniu care nu sunt ușor biodegradabile nu se utilizează nici ca parte a preparatului, nici ca parte a vreunui amestec inclus în preparat.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte documente care să dovedească biodegradabilitatea tuturor sărurilor cuaternare de amoniu folosite.

(c)   Substanțe și amestecuri periculoase

Conform articolului 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 66/2010 privind eticheta UE ecologică, produsul și părțile acestuia nu trebuie să conțină substanțe (indiferent în ce formă, inclusiv nanoforme) care respectă criteriile de atribuire a uneia sau mai multor fraze de pericol sau fraze de risc specificate în continuare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (3) sau cu Directiva 67/548/CEE a Consiliului (4), și nici substanțe menționate la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Următoarele fraze de risc se referă, în general, la substanțe. Pentru amestecuri de enzime și parfumuri însă, în cazul în care nu pot fi obținute informații în legătură cu substanțele, trebuie aplicate normele de clasificare pentru amestecuri.

Lista frazelor de pericol și a frazelor de risc:

| Frază de pericol (6) | Frază de risc (7) |
| --- | --- |
| H300 Mortal în caz de înghițire | R28 |
| H301 Toxic în caz de înghițire | R25 |
| H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii | R65 |
| H310 Mortal în contact cu pielea | R27 |
| H311 Toxic în contact cu pielea | R24 |
| H330 Mortal în caz de inhalare | R23; R26 |
| H331 Toxic în caz de inhalare | R23 |
| H340 Poate provoca anomalii genetice | R46 |
| H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice | R68 |
| H350 Poate provoca cancer | R45 |
| H350i Poate provoca cancer, în cazul inhalării | R49 |
| H351 Susceptibil de a provoca cancer | R40 |
| H360F Poate dăuna fertilității | R60 |
| H360D Poate dăuna fătului | R61 |
| H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului | R60-61 |
| H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | R60-63 |
| H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității | R61-62 |
| H361f Susceptibil de a dăuna fertilității | R62 |
| H361d Susceptibil de a dăuna fătului | R63 |
| H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | R62-63 |
| H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân | R64 |
| H370 Provoacă leziuni ale organelor | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Poate provoca leziuni ale organelor | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic | R50 |
| H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R50-53 |
| H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R51-53 |
| H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R52-53 |
| H413 Poate avea efecte nocive pe termen lung asupra mediului acvatic | R53 |
| EUH059 Periculos pentru stratul de ozon | R59 |
| EUH029 În contact cu apa, degajă un gaz toxic | R29 |
| EUH031 În contact cu acizi degajă un gaz toxic | R31 |
| EUH032 În contact cu acizi degajă un gaz foarte toxic | R32 |
| EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii | R39-41 |
| Substanțe sensibilizante |
| H334: Poate provoca simptome de alergie ori astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare | R42 |
| H317: Poate provoca o reacție alergică a pielii | R43 |

Frază de pericol (6)

Frază de risc (7)

H300 Mortal în caz de înghițire

R28

H301 Toxic în caz de înghițire

R25

H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii

R65

H310 Mortal în contact cu pielea

R27

H311 Toxic în contact cu pielea

R24

H330 Mortal în caz de inhalare

R23; R26

H331 Toxic în caz de inhalare

R23

H340 Poate provoca anomalii genetice

R46

H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice

R68

H350 Poate provoca cancer

R45

H350i Poate provoca cancer, în cazul inhalării

R49

H351 Susceptibil de a provoca cancer

R40

H360F Poate dăuna fertilității

R60

H360D Poate dăuna fătului

R61

H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului

R60-61

H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

R60-63

H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității

R61-62

H361f Susceptibil de a dăuna fertilității

R62

H361d Susceptibil de a dăuna fătului

R63

H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

R62-63

H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân

R64

H370 Provoacă leziuni ale organelor

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Poate provoca leziuni ale organelor

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic

R50

H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R50-53

H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R51-53

H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R52-53

H413 Poate avea efecte nocive pe termen lung asupra mediului acvatic

R53

EUH059 Periculos pentru stratul de ozon

R59

EUH029 În contact cu apa, degajă un gaz toxic

R29

EUH031 În contact cu acizi degajă un gaz toxic

R31

EUH032 În contact cu acizi degajă un gaz foarte toxic

R32

EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii

R39-41

Substanțe sensibilizante

H334: Poate provoca simptome de alergie ori astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare

R42

H317: Poate provoca o reacție alergică a pielii

R43

Substanțele sau amestecurile ale căror proprietăți se schimbă în urma prelucrării (de exemplu, nu mai sunt biodisponibile sau suferă modificări chimice), astfel încât pericolul identificat dispare, sunt exceptate de la cerința de mai sus.

Derogări: următoarele substanțe sau amestecuri beneficiază de o derogare specială de la această cerință:

| Surfactanți
  În concentrații < 25 % din produs (8) | H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic | R50 |
| --- | --- | --- |
| Parfumuri | H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R52-53 |
| Enzime (9) | H334: Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare | R42 |
| Enzime (9) | H317: Poate provoca o reacție alergică a pielii | R43 |
| NTA sub formă de impuritate în MGDA și GLDA (10) | H351 Susceptibil de a provoca cancer | R40 |

Surfactanți

În concentrații < 25 % din produs (8)

H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic

R50

Parfumuri

H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R52-53

Enzime (9)

H334: Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare

R42

Enzime (9)

H317: Poate provoca o reacție alergică a pielii

R43

NTA sub formă de impuritate în MGDA și GLDA (10)

H351 Susceptibil de a provoca cancer

R40

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte organismului competent formula exactă a produsului, demonstrând că a respectat prezentul criteriu pentru substanțele din compoziția produsului, cu ajutorul unor documente care conțin cel puțin informațiile menționate în anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. Informațiile respective trebuie să se refere la forma specifică, inclusiv la nanoforme, sub care se prezintă substanța folosită în compoziția produsului. În acest scop, solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu prezentul criteriu, însoțită de o listă a ingredientelor și de fișele cu date de securitate aferente în conformitate cu anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, pentru produs, precum și pentru toate substanțele incluse în formulă/formule. Limitele de concentrație trebuie specificate în fișele cu date de securitate conform articolului 31 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.

(d)   Substanțe incluse în lista prevăzută la articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006

Nu se poate acorda nicio derogare de la excluderea prevăzută la articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 66/2010 pentru substanțele identificate ca fiind substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista prevăzută la articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, prezente în amestecuri în concentrații de peste 0,010 %.

Evaluare și verificare: lista substanțelor identificate ca fiind substanțe ce prezintă motive de îngrijorare deosebită și sunt incluse în lista substanțelor candidate în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 poate fi găsită la adresa:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

La data depunerii cererii, se va face trimitere la această listă.

Limitele de concentrație trebuie specificate în fișele cu date de securitate conform articolului 31 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.

(e)   Biocide

| (i) | Produsul poate conține biocide numai în scopul conservării produsului și numai în doza corespunzătoare doar acestui scop. Această prevedere nu se referă la surfactanți, care pot avea și proprietăți biocide.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte câte un exemplar al fișelor tehnice de securitate pentru orice conservanți adăugați, însoțite de informații cu privire la concentrația exactă a acestora în produs. Producătorul sau furnizorul conservanților trebuie să prezinte informații cu privire la doza necesară conservării produsului. |
| --- | --- |

(i)

Produsul poate conține biocide numai în scopul conservării produsului și numai în doza corespunzătoare doar acestui scop. Această prevedere nu se referă la surfactanți, care pot avea și proprietăți biocide.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte câte un exemplar al fișelor tehnice de securitate pentru orice conservanți adăugați, însoțite de informații cu privire la concentrația exactă a acestora în produs. Producătorul sau furnizorul conservanților trebuie să prezinte informații cu privire la doza necesară conservării produsului.

| (ii) | Este interzis să se afirme sau să se sugereze pe ambalaj sau prin orice alt mijloc de comunicare că produsul are o acțiune antimicrobiană.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte organismului competent textele și machetele folosite pentru fiecare tip de ambalaj și/sau o mostră din fiecare dintre diferitele tipuri de ambalaj. |
| --- | --- |

(ii)

Este interzis să se afirme sau să se sugereze pe ambalaj sau prin orice alt mijloc de comunicare că produsul are o acțiune antimicrobiană.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte organismului competent textele și machetele folosite pentru fiecare tip de ambalaj și/sau o mostră din fiecare dintre diferitele tipuri de ambalaj.

| (iii) | Sunt permise, fie ca parte a preparatului, fie ca parte a oricărui amestec inclus în preparat, biocidele care sunt folosite pentru conservarea produsului și sunt clasificate în categoriile H410/R50-53 sau H411/R51-53 în conformitate cu Directiva 67/548/CEE, cu Directiva 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11) sau cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, numai cu condiția ca potențialele de bioacumulare ale acestora să fie caracterizate de valori log Pow (coeficient de partiție octanol/apă) < 3,0 sau de un factor de bioconcentrare determinat experimental (BCF) ≤ 100.

  Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte câte un exemplar al fișelor cu date despre siguranța materialelor pentru toate biocidele, însoțit de o documentație cu privire la concentrația de biocide în produsul final. |
| --- | --- |

(iii)

Sunt permise, fie ca parte a preparatului, fie ca parte a oricărui amestec inclus în preparat, biocidele care sunt folosite pentru conservarea produsului și sunt clasificate în categoriile H410/R50-53 sau H411/R51-53 în conformitate cu Directiva 67/548/CEE, cu Directiva 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11) sau cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, numai cu condiția ca potențialele de bioacumulare ale acestora să fie caracterizate de valori log Pow (coeficient de partiție octanol/apă) < 3,0 sau de un factor de bioconcentrare determinat experimental (BCF) ≤ 100.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte câte un exemplar al fișelor cu date despre siguranța materialelor pentru toate biocidele, însoțit de o documentație cu privire la concentrația de biocide în produsul final.

Criteriul 4 –   Parfumuri

| (a) | Produsul nu trebuie să conțină parfumuri cu conținut de nitromoscuri sau moscuri policiclice [în conformitate cu criteriul 3 litera (a)]. |
| --- | --- |

(a)

Produsul nu trebuie să conțină parfumuri cu conținut de nitromoscuri sau moscuri policiclice [în conformitate cu criteriul 3 litera (a)].

| (b) | Substanțele adăugate produsului ca parfum trebuie să fi fost produse și/sau manipulate în conformitate cu codul de bune practici al Asociației Internaționale pentru Parfumuri. Acest cod poate fi consultat pe site-ul IFRA: http://www.ifraorg.org. |
| --- | --- |

(b)

Substanțele adăugate produsului ca parfum trebuie să fi fost produse și/sau manipulate în conformitate cu codul de bune practici al Asociației Internaționale pentru Parfumuri. Acest cod poate fi consultat pe site-ul IFRA: http://www.ifraorg.org.

| (c) | Substanțele de parfumare care fac obiectul obligației de declarare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 648/2004 privind detergenții (anexa VII) și care nu sunt deja excluse în temeiul criteriului 3 litera (c), precum și (alte) substanțe de parfumare clasificate în categoriile H317/R43 („Poate provoca o reacție alergică a pielii”) și/sau H334/R42 („Prin inhalare poate provoca simptome alergice ori astm sau dificultăți de respirație”) nu trebuie să fie prezente în cantități ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) per substanță. |
| --- | --- |

(c)

Substanțele de parfumare care fac obiectul obligației de declarare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 648/2004 privind detergenții (anexa VII) și care nu sunt deja excluse în temeiul criteriului 3 litera (c), precum și (alte) substanțe de parfumare clasificate în categoriile H317/R43 („Poate provoca o reacție alergică a pielii”) și/sau H334/R42 („Prin inhalare poate provoca simptome alergice ori astm sau dificultăți de respirație”) nu trebuie să fie prezente în cantități ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) per substanță.

| (d) | Parfumurile nu trebuie folosite în compoziția detergenților pentru spălarea manuală a vaselor, de uz industrial. |
| --- | --- |

(d)

Parfumurile nu trebuie folosite în compoziția detergenților pentru spălarea manuală a vaselor, de uz industrial.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu fiecare literă (a), (b) și (d) a prezentului criteriu, iar pentru litera (c), o declarație de conformitate semnată care să indice cantitatea de parfumuri din produs. Solicitantul trebuie să prezinte de asemenea o declarație a producătorului de parfumuri care să precizeze cantitățile, conținute de parfumuri, din fiecare dintre substanțele enumerate în anexa III partea I la Directiva 76/768/CEE a Consiliului (12), precum și conținutul de (alte) substanțe cărora li s-au atribuit frazele de risc R43/H317 și/sau R42/H334.

Criteriul 5 –   Proprietăți corozive

Produsul nu trebuie să fie clasificat ca fiind un amestec „corosiv” (C) de categoria R34 sau R35 în conformitate cu Directiva 1999/45/CE sau ca amestec figurând la rubrica „Corodarea pielii, categoria 1” în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte organismului competent concentrațiile exacte ale tuturor substanțelor utilizate în produs, fie ca parte a preparatului, fie ca parte a oricărui amestec inclus în preparat, care sunt clasificate ca amestec „corosiv” (C) de categoria R34 sau R35 în conformitate cu Directiva 1999/45/CE sau ca amestec figurând la rubrica „Corodarea pielii, categoria 1” în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, însoțite de câte un exemplar al fișelor cu date despre siguranța materialelor.

Criteriul 6 –   Cerințe de ambalare

| (a) | Masele plastice folosite pentru recipientul principal trebuie marcate în conformitate cu Directiva 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (13) sau cu standardul DIN 6120 părțile 1 și 2 coroborat cu DIN 7728 partea 1. |
| --- | --- |

(a)

Masele plastice folosite pentru recipientul principal trebuie marcate în conformitate cu Directiva 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (13) sau cu standardul DIN 6120 părțile 1 și 2 coroborat cu DIN 7728 partea 1.

| (b) | Dacă ambalajul primar este fabricat din material reciclat, orice indicare a acestui fapt pe ambalaj trebuie să fie conformă cu standardul ISO 14021 „Etichete și declarații de mediu – Declarații de mediu pe proprie răspundere (Ecoetichetare de tipul II)”. |
| --- | --- |

(b)

Dacă ambalajul primar este fabricat din material reciclat, orice indicare a acestui fapt pe ambalaj trebuie să fie conformă cu standardul ISO 14021 „Etichete și declarații de mediu – Declarații de mediu pe proprie răspundere (Ecoetichetare de tipul II)”.

| (c) | În ambalajul din plastic se pot utiliza numai ftalații care, la momentul depunerii cererii, au făcut obiectul unei evaluări a riscurilor și nu au fost clasificați în temeiul criteriului 3 litera (c). |
| --- | --- |

(c)

În ambalajul din plastic se pot utiliza numai ftalații care, la momentul depunerii cererii, au făcut obiectul unei evaluări a riscurilor și nu au fost clasificați în temeiul criteriului 3 litera (c).

| (d) | Raportul greutate/utilitate (WUR) al ambalajului primar nu trebuie să depășească valorile următoare:






  Tipul de produs | WUR |
| --- | --- | --- |
| Detergenți pentru spălarea manuală a vaselor care sunt dizolvați în apă înainte de folosire | 1,20 grame de ambalaj per litru de soluție pregătită pentru folosire (apă de spălat vase) |

(d)

Raportul greutate/utilitate (WUR) al ambalajului primar nu trebuie să depășească valorile următoare:

Tipul de produs

WUR

Detergenți pentru spălarea manuală a vaselor care sunt dizolvați în apă înainte de folosire

1,20 grame de ambalaj per litru de soluție pregătită pentru folosire (apă de spălat vase)

WUR se calculează numai pentru ambalajul primar (inclusiv capace, dopuri și pompe manuale/pulverizatoare) cu ajutorul următoarei formule:

Formula,

unde

| Wi | = | greutatea (g) a ambalajului primar (i) inclusiv eticheta, dacă este cazul. |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | greutatea (g) a materialului nereciclat (virgin) din ambalajul primar (i). Dacă proporția de material reciclat din ambalajul primar este 0 %, atunci Ui = Wi. |
| Di | = | numărul de doze funcționale (= numărul de doze, în volum, recomandat de producător pentru un litru de apă de spălat) din ambalajul primar (i). |
| ri | = | valoarea de reciclare, adică de câte ori este utilizat ambalajul primar (i) în același scop, în cadrul unui sistem de retur sau de reutilizare (ri = 1, dacă ambalajul nu este reutilizat în același scop). Dacă ambalajul este reutilizat, ri este stabilit la 1, cu excepția cazului în care solicitantul poate prezenta documente justificative pentru un număr mai mare. |

Wi

=

greutatea (g) a ambalajului primar (i) inclusiv eticheta, dacă este cazul.

Ui

=

greutatea (g) a materialului nereciclat (virgin) din ambalajul primar (i). Dacă proporția de material reciclat din ambalajul primar este 0 %, atunci Ui = Wi.

Di

=

numărul de doze funcționale (= numărul de doze, în volum, recomandat de producător pentru un litru de apă de spălat) din ambalajul primar (i).

ri

=

valoarea de reciclare, adică de câte ori este utilizat ambalajul primar (i) în același scop, în cadrul unui sistem de retur sau de reutilizare (ri = 1, dacă ambalajul nu este reutilizat în același scop). Dacă ambalajul este reutilizat, ri este stabilit la 1, cu excepția cazului în care solicitantul poate prezenta documente justificative pentru un număr mai mare.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte organismului competent un calcul al WUR al produsului, însoțit de o declarație de conformitate cu fiecare literă a prezentului criteriu. Pentru litera (c) a criteriului, solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate completată și semnată.

Criteriul 7 –   Adecvarea pentru utilizare

Produsul trebuie să fie adecvat pentru utilizare și să răspundă nevoilor consumatorilor.

Puterea de curățare și capacitatea de spălare trebuie să fie echivalente cu cele ale detergentului generic de referință menționat în continuare sau mai bune decât ale acestuia.

Evaluare și verificare: puterea de curățare și capacitatea de spălare trebuie testate prin intermediul unei testări de laborator a performanței, adecvate și bine justificate, efectuată și descrisă în cadrul unor parametri specifici menționați în cadrul prezentat în documentul intitulat „Framework for testing the performance of hand dishwashing detergents” (Cadru pentru testarea performanței pentru spălarea manuală a vaselor), care poate fi consultat la adresa:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/hand_dishwashing_detergents_en.htm.

Detergentul generic de referință este cel prevăzut de testul de performanță IKW „Recommendation for the quality assessment of the cleaning performance of hand dishwashing detergents” (Recomandări pentru evaluarea calității detergenților pentru spălarea manuală a vaselor) (SÖFW-Journal, 128, 5, p. 11-15, 2002), cu următoarea adaptare: doza aplicată în testul de performanță este stabilită la 2,5 mililitri din detergentul de referință la cinci litri de apă.

Se poate aplica metoda de testare a performanței IKW „Recommendation for the quality assessment of the cleaning performance of hand dishwashing detergents” (SÖFW-Journal, 128, 5, p. 11-15, 2002), cu adaptarea menționată; metoda poate fi descărcată de la adresa: http://www.ikw.org/pdf/broschueren/EQ_Handgeschirr_e.pdf.

Criteriul 8 –   Instrucțiuni de utilizare

Pe ambalajul produsului trebuie să figureze următoarele informații:

| (a) | „Nu spălați vasele ținând robinetul deschis, ci scufundați-le în apă și folosiți dozele recomandate” (sau un text echivalent); |
| --- | --- |

(a)

„Nu spălați vasele ținând robinetul deschis, ci scufundați-le în apă și folosiți dozele recomandate” (sau un text echivalent);

| (b) | informațiile privind dozele recomandate trebuie să figureze pe ambalaj cu caractere suficient de mari, conturate pe un fond vizibil. Informațiile trebuie furnizate în mililitri (și lingurițe) de produs la cinci litri de apă pentru spălarea manuală a vaselor, adaptate pentru vase „murdare” și „puțin murdare”; |
| --- | --- |

(b)

informațiile privind dozele recomandate trebuie să figureze pe ambalaj cu caractere suficient de mari, conturate pe un fond vizibil. Informațiile trebuie furnizate în mililitri (și lingurițe) de produs la cinci litri de apă pentru spălarea manuală a vaselor, adaptate pentru vase „murdare” și „puțin murdare”;

| (c) | furnizarea unei indicații a numărului aproximativ de spălări pe care le poate efectua consumatorul cu o singură sticlă este recomandată, dar aceasta este facultativă. |
| --- | --- |

(c)

furnizarea unei indicații a numărului aproximativ de spălări pe care le poate efectua consumatorul cu o singură sticlă este recomandată, dar aceasta este facultativă.

Acest număr se calculează împărțind volumul produsului la dozajul recomandat, pentru vase murdare, pentru cinci litri de apă de spălat.

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte organismului competent o mostră din ambalajul produsului, inclusiv eticheta, însoțită de o declarație de conformitate cu fiecare literă a prezentului criteriu.

Criteriul 9 –   Informații care figurează pe eticheta ecologică a UE

Eticheta facultativă prevăzută cu spațiu pentru text trebuie să conțină următorul text:

| „— | impact redus asupra mediului acvatic; |
| --- | --- |

„—

impact redus asupra mediului acvatic;

| — | utilizare redusă a substanțelor periculoase; |
| --- | --- |

—

utilizare redusă a substanțelor periculoase;

| — | deșeuri reduse de ambalaje; |
| --- | --- |

—

deșeuri reduse de ambalaje;

| — | instrucțiuni de utilizare clare.” |
| --- | --- |

—

instrucțiuni de utilizare clare.”

Orientările privind utilizarea etichetei facultative prevăzute cu spațiu pentru text pot fi găsite în „Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo” (Orientări pentru utilizarea etichetei ecologice a UE), la adresa: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Evaluare și verificare: solicitantul trebuie să prezinte o mostră de etichetă, însoțită de o declarație de conformitate cu prezentul criteriu.

---

(1)  JO L 104, 8.4.2004, p. 1.

(2)  JO L 142, 31.5.2008, p. 1.

(3)  JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

(4)  JO 196, 16.8.1967, p. 1.

(5)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

(6)  Astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

(7)  Astfel cum sunt prevăzute în Directiva 67/548/CEE.

(8)  Procentajul trebuie împărțit la factorul M stablit în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

(9)  Inclusiv stabilizatori și alte substanțe auxiliare din preparate.

(10)  În concentrații mai mici de 1,0 % din materia primă, atât timp cât concentrația totală în produsul final este mai mică de 0,10 %.

(11)  JO L 200, 30.7.1999, p. 1.

(12)  JO L 262, 27.9.1976, p. 169.

(13)  JO L 365, 31.12.1994, p. 10.

Apendicele I

Baza de date a ingredientelor pentru detergenți (Lista DID – Detergents Ingredients Database)

Lista DID (partea A) este o listă care conține informații cu privire la toxicitatea și biodegradabilitatea în mediul acvatic a ingredientelor folosite în mod obișnuit la prepararea detergenților. Lista cuprinde informații cu privire la toxicitatea și biodegradabilitatea unei serii de substanțe folosite în produsele de spălare și curățare. Lista DID nu este exhaustivă, însă, în partea B a acesteia, se oferă indicații cu privire la determinarea parametrilor de calcul pertinenți pentru substanțele care nu figurează în listă [de exemplu factorul de toxicitate (FT) și factorul de degradare (FD), parametri utilizați pentru calculul volumului critic de diluare]. Lista DID este o sursă generică de informații, iar substanțele care figurează în această listă nu sunt aprobate automat pentru a fi utilizate în produsele etichetate cu eticheta ecologică a UE. Lista DID (părțile A și B) se poate consulta pe site-ul dedicat etichetei ecologice a UE: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/did_list_en.htm

Pentru a evalua valorile FT și FD ale substanțelor despre a căror toxicitate și biodegradabilitate în mediul acvatic nu sunt disponibile informații, se pot utiliza analogii structurale cu substanțe similare. Aceste analogii structurale trebuie aprobate de organismul competent care acordă licența de utilizare a etichetei ecologice a UE. În mod alternativ, se aplică o abordare bazată pe ipoteza cea mai pesimistă, cu ajutorul următorilor parametri:

Abordare bazată pe ipoteza cea mai pesimistă:

| | Toxicitate acută | Toxicitate cronică | Degradare |
| --- | --- | --- | --- |
| Ingredient | LC50/EC50 | FS(acută) | FT(acută) | NOEC (1) | FS(cronică)
   (1) | FT(cronică) | FD | Aerobă | Anaerobă |
| „Nume” | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Toxicitate acută

Toxicitate cronică

Degradare

Ingredient

LC50/EC50

FS(acută)

FT(acută)

NOEC (1)

FS(cronică)
   (1)

FT(cronică)

FD

Aerobă

Anaerobă

„Nume”

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Demonstrarea biodegradabilității ușoare

Pentru biodegradabilitatea ușoară se folosesc următoarele metode de testare:

| 1. | Până la 1 decembrie 2010 și pe parcursul perioadei de tranziție cuprinsă între 1 decembrie 2010 și 1 decembrie 2015:
  metodele de testare pentru biodegradabilitatea ușoară prevăzute de Directiva 67/548/CEE, în special metodele detaliate în partea C4 din anexa V la această directivă, sau metodele de testare OCDE 301 A-F echivalente sau testele ISO echivalente.
  În cazul surfactanților nu se aplică principiul ferestrei de 10 zile. Limitele de admisibilitate trebuie să fie de 70 % pentru testele menționate în metodele C.4-A și C.4-B din Regulamentul (CE) nr. 440/2008 (și testele echivalente OCDE 301 A și E și testele echivalente ISO) și de 60 % pentru metodele C.4-C, D, E și F (și testele echivalente OCDE 301 B, C, D și F și testele echivalente ISO). |
| --- | --- |

1.

Până la 1 decembrie 2010 și pe parcursul perioadei de tranziție cuprinsă între 1 decembrie 2010 și 1 decembrie 2015:

metodele de testare pentru biodegradabilitatea ușoară prevăzute de Directiva 67/548/CEE, în special metodele detaliate în partea C4 din anexa V la această directivă, sau metodele de testare OCDE 301 A-F echivalente sau testele ISO echivalente.

În cazul surfactanților nu se aplică principiul ferestrei de 10 zile. Limitele de admisibilitate trebuie să fie de 70 % pentru testele menționate în metodele C.4-A și C.4-B din Regulamentul (CE) nr. 440/2008 (și testele echivalente OCDE 301 A și E și testele echivalente ISO) și de 60 % pentru metodele C.4-C, D, E și F (și testele echivalente OCDE 301 B, C, D și F și testele echivalente ISO).

| 2. | După 1 decembrie 2015 și pe parcursul perioadei de tranziție cuprinsă între 1 decembrie 2010 și 1 decembrie 2015:
  metodele de testare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008. |
| --- | --- |

2.

După 1 decembrie 2015 și pe parcursul perioadei de tranziție cuprinsă între 1 decembrie 2010 și 1 decembrie 2015:

metodele de testare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

Demonstrarea biodegradabilității anaerobe

Testul de referință pentru degradabilitatea anaerobă este EN ISO 11734, ECETOC nr. 28 (iunie 1988), OCDE 311 sau o altă metodă echivalentă, cu condiția atingerii unei degradabilități finale de 60 % în condiții anaerobe. Se pot utiliza, de asemenea, metodele de testare care simulează condițiile dintr-un mediu anaerob relevant pentru a demonstra că s-a atins o degradabilitate finală de 60 % în condiții anaerobe.

Extrapolare pentru substanțele care nu sunt cuprinse în lista DID

Dacă ingredientele nu sunt cuprinse în lista DID, se poate utiliza metoda descrisă în continuare pentru a prezenta documentația necesară cu privire la biodegradabilitatea anaerobă.

| 1. | Aplicarea unei extrapolări rezonabile. Pentru a extrapola degradabilitatea finală anaerobă a surfactanților înrudiți din punct de vedere structural, se folosesc rezultatele testelor obținute folosind o materie primă. Dacă, pentru un surfactant (sau pentru un grup de produse omologe), biodegradabilitatea anaerobă a fost confirmată în conformitate cu lista DID, se poate presupune că un tip similar de surfactant este, de asemenea, biodegradabil anaerob [de exemplu, C12-15 A 1-3 etoxisulfat (nr. 8 în lista DID) este biodegradabil anaerob și se poate presupune o biodegradabilitate anaerobă similară în cazul C12-15 A 6 etoxisulfat]. În cazurile în care biodegradabilitatea anaerobă a fost confirmată pentru un surfactant prin utilizarea unei metode de testare corespunzătoare, se poate presupune că un tip similar de surfactant este, de asemenea, biodegradabil anaerob (de exemplu, datele din literatura de specialitate care confirmă biodegradabilitatea anaerobă a surfactanților din grupa sărurilor de amoniu alchilesterice pot fi folosite pentru a demonstra biodegradabilitatea anaerobă analogă a altor săruri de amoniu cuaternare care conțin legături esterice în lanțul sau lanțurile de alchili). |
| --- | --- |

1.

Aplicarea unei extrapolări rezonabile. Pentru a extrapola degradabilitatea finală anaerobă a surfactanților înrudiți din punct de vedere structural, se folosesc rezultatele testelor obținute folosind o materie primă. Dacă, pentru un surfactant (sau pentru un grup de produse omologe), biodegradabilitatea anaerobă a fost confirmată în conformitate cu lista DID, se poate presupune că un tip similar de surfactant este, de asemenea, biodegradabil anaerob [de exemplu, C12-15 A 1-3 etoxisulfat (nr. 8 în lista DID) este biodegradabil anaerob și se poate presupune o biodegradabilitate anaerobă similară în cazul C12-15 A 6 etoxisulfat]. În cazurile în care biodegradabilitatea anaerobă a fost confirmată pentru un surfactant prin utilizarea unei metode de testare corespunzătoare, se poate presupune că un tip similar de surfactant este, de asemenea, biodegradabil anaerob (de exemplu, datele din literatura de specialitate care confirmă biodegradabilitatea anaerobă a surfactanților din grupa sărurilor de amoniu alchilesterice pot fi folosite pentru a demonstra biodegradabilitatea anaerobă analogă a altor săruri de amoniu cuaternare care conțin legături esterice în lanțul sau lanțurile de alchili).

| 2. | Efectuarea testului de screening pentru degradabilitatea anaerobă. Dacă sunt necesare noi testări, se efectuează un test de screening utilizând metoda EN ISO 11734, ECETOC nr. 28 (iunie 1988), OCDE 311 sau o metodă echivalentă. |
| --- | --- |

2.

Efectuarea testului de screening pentru degradabilitatea anaerobă. Dacă sunt necesare noi testări, se efectuează un test de screening utilizând metoda EN ISO 11734, ECETOC nr. 28 (iunie 1988), OCDE 311 sau o metodă echivalentă.

| 3. | Efectuarea testului de degradabilitate la dozare redusă. Dacă este necesară o nouă testare și în cazul problemelor experimentale legate de testul de screening (de exemplu, inhibiție provocată de toxicitatea substanței testate), se repetă testarea utilizând o doză redusă de surfactant și se monitorizează degradarea prin măsurări C-14 sau prin analize chimice. Testările cu doze mici se pot efectua cu ajutorul metodei OCDE 308 (august 2000) sau al unei metode echivalente. |
| --- | --- |

3.

Efectuarea testului de degradabilitate la dozare redusă. Dacă este necesară o nouă testare și în cazul problemelor experimentale legate de testul de screening (de exemplu, inhibiție provocată de toxicitatea substanței testate), se repetă testarea utilizând o doză redusă de surfactant și se monitorizează degradarea prin măsurări C-14 sau prin analize chimice. Testările cu doze mici se pot efectua cu ajutorul metodei OCDE 308 (august 2000) sau al unei metode echivalente.

---

(1)  Dacă nu se găsesc date acceptabile privind toxicitatea cronică, aceste coloane rămân necompletate. În acel caz, FT(cronic) se definește ca fiind egal cu FT(acut).

---

| 29.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 169/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 169/52

---

DECIZIA COMISIEI

din 28 iunie 2011

de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru detergenții universali și detergenții pentru instalații sanitare

[notificată cu numărul C(2011) 4442]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/383/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 66/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind eticheta UE ecologică (1), în special articolul 8 alineatul (2),

după consultarea Comitetului pentru etichetare ecologică al Uniunii Europene,

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010, eticheta ecologică a UE poate fi acordată produselor care au un impact redus asupra mediului pe durata întregului lor ciclu de viață. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010, eticheta ecologică a UE poate fi acordată produselor care au un impact redus asupra mediului pe durata întregului lor ciclu de viață.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 66/2010 prevede stabilirea unor criterii specifice de acordare a etichetei ecologice a UE în funcție de categoriile de produse. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 66/2010 prevede stabilirea unor criterii specifice de acordare a etichetei ecologice a UE în funcție de categoriile de produse.

| (3) | Prin Decizia 2005/344/CE a Comisiei (2) s-au stabilit criteriile ecologice, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente, pentru detergenți universali și detergenți pentru instalații sanitare, care sunt valabile până la 30 iunie 2011. |
| --- | --- |

(3)

Prin Decizia 2005/344/CE a Comisiei (2) s-au stabilit criteriile ecologice, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente, pentru detergenți universali și detergenți pentru instalații sanitare, care sunt valabile până la 30 iunie 2011.

| (4) | Criteriile respective au făcut obiectul unei revizuiri suplimentare în lumina evoluțiilor tehnologice. Noile criterii, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente trebuie să fie valabile o perioadă de patru ani de la data adoptării prezentei decizii. |
| --- | --- |

(4)

Criteriile respective au făcut obiectul unei revizuiri suplimentare în lumina evoluțiilor tehnologice. Noile criterii, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente trebuie să fie valabile o perioadă de patru ani de la data adoptării prezentei decizii.

| (5) | Din motive de claritate, Decizia 2005/344/CE trebuie înlocuită. |
| --- | --- |

(5)

Din motive de claritate, Decizia 2005/344/CE trebuie înlocuită.

| (6) | Trebuie să se acorde o perioadă de tranziție producătorilor ale căror produse au primit eticheta ecologică pentru detergenți universali și detergenți pentru instalații sanitare pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2005/344/CE, astfel încât aceștia să aibă suficient timp să își adapteze produsele în vederea respectării criteriilor și cerințelor revizuite. De asemenea, producătorilor trebuie să li se permită să depună cereri pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2005/344/CE sau pe baza criteriilor stabilite în prezenta decizie, până la sfârșitul perioadei de valabilitate a deciziei respective. |
| --- | --- |

(6)

Trebuie să se acorde o perioadă de tranziție producătorilor ale căror produse au primit eticheta ecologică pentru detergenți universali și detergenți pentru instalații sanitare pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2005/344/CE, astfel încât aceștia să aibă suficient timp să își adapteze produsele în vederea respectării criteriilor și cerințelor revizuite. De asemenea, producătorilor trebuie să li se permită să depună cereri pe baza criteriilor stabilite în Decizia 2005/344/CE sau pe baza criteriilor stabilite în prezenta decizie, până la sfârșitul perioadei de valabilitate a deciziei respective.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 66/2010, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 66/2010,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Categoria de produse „detergenți universali și detergenți pentru instalații sanitare” cuprinde detergenții universali, detergenții pentru geamuri și detergenții pentru instalații sanitare:

| (a) | detergenți universali, care conțin produse detergente pentru curățarea de rutină a podelelor, pereților, tavanelor, geamurilor și a sau altor suprafețe fixe, diluate în apă înainte de utilizare sau folosite fără diluare. Detergenții universali înseamnă produse destinate utilizării în interiorul clădirilor, și anume pentru instalații casnice, comerciale sau industriale; |
| --- | --- |

(a)

detergenți universali, care conțin produse detergente pentru curățarea de rutină a podelelor, pereților, tavanelor, geamurilor și a sau altor suprafețe fixe, diluate în apă înainte de utilizare sau folosite fără diluare. Detergenții universali înseamnă produse destinate utilizării în interiorul clădirilor, și anume pentru instalații casnice, comerciale sau industriale;

| (b) | detergenți pentru geamuri, care conțin detergenți specifici utilizați pentru curățarea de rutină a geamurilor și care sunt folosiți fără diluare; |
| --- | --- |

(b)

detergenți pentru geamuri, care conțin detergenți specifici utilizați pentru curățarea de rutină a geamurilor și care sunt folosiți fără diluare;

| (c) | detergenți pentru instalații sanitare, care conțin produse detergente utilizate pentru îndepărtarea de rutină, inclusiv prin frecare, a murdăriei și/sau a depozitelor din instalații sanitare, cum sunt spălătoriile, toaletele, băile, dușurile și bucătăriile. Această subcategorie cuprinde prin urmare detergenți pentru baie și detergenți pentru bucătărie. |
| --- | --- |

(c)

detergenți pentru instalații sanitare, care conțin produse detergente utilizate pentru îndepărtarea de rutină, inclusiv prin frecare, a murdăriei și/sau a depozitelor din instalații sanitare, cum sunt spălătoriile, toaletele, băile, dușurile și bucătăriile. Această subcategorie cuprinde prin urmare detergenți pentru baie și detergenți pentru bucătărie.

Categoria de produse include atât produsele de uz personal, cât și cele de uz profesional. Produsele sunt amestecuri de substanțe chimice și nu trebuie să conțină microorganisme care au fost adăugate intenționat de către producător.

Articolul 2

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „substanță” înseamnă un element chimic și compușii acestuia, în stare naturală sau obținuți prin orice proces de producție, inclusiv orice aditiv necesar pentru a menține stabilitatea produsului și orice impuritate rezultată din procesul utilizat, cu excepția oricărui solvent, care poate fi separat fără a influența stabilitatea substanței sau fără a schimba compoziția acesteia; |
| --- | --- |

1.

„substanță” înseamnă un element chimic și compușii acestuia, în stare naturală sau obținuți prin orice proces de producție, inclusiv orice aditiv necesar pentru a menține stabilitatea produsului și orice impuritate rezultată din procesul utilizat, cu excepția oricărui solvent, care poate fi separat fără a influența stabilitatea substanței sau fără a schimba compoziția acesteia;

| 2. | „produs” (sau „amestec”) înseamnă un amestec sau o soluție de două sau mai multe substanțe, care nu intră în reacție. |
| --- | --- |

2.

„produs” (sau „amestec”) înseamnă un amestec sau o soluție de două sau mai multe substanțe, care nu intră în reacție.

Articolul 3

Pentru ca eticheta ecologică a UE instituită în temeiul Regulamentului (CE) nr. 66/2010 să se acorde unui detergent universal, unui detergent pentru geamuri sau unui detergent pentru instalații sanitare, acestea trebuie să se încadreze în categoria de produse „detergenți universali și detergenți pentru instalații sanitare” definită la articolul 1 din prezenta decizie și trebuie să respecte criteriile, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente, stabilite în anexa la prezenta decizie.

Articolul 4

Criteriile pentru categoria de produse „detergenți universali și detergenți pentru instalații sanitare”, precum și cerințele de evaluare și de verificare aferente sunt valabile o perioadă de patru ani de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 5

În scopuri administrative, numărul de cod atribuit categoriei de produse „detergenți universali și detergenți pentru instalații sanitare” este „020”.

Articolul 6

Decizia 2005/344/CE se abrogă.

Articolul 7

(1)   Prin derogare de la articolul 6, cererile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele care se încadrează în categoria de produse „detergenți universali și detergenți pentru instalații sanitare” depuse înainte de data adoptării prezentei decizii se evaluează în conformitate cu condițiile stabilite în Decizia 2005/344/CE.

(2)   Cererile de acordare a etichetei ecologice a UE pentru produsele care se încadrează în categoria de produse „detergenți universali și detergenți pentru instalații sanitare” depuse începând cu data adoptării prezentei decizii, dar până la 30 iunie 2011 cel târziu, se pot baza fie pe criteriile stabilite în Decizia 2005/344/CE, fie pe criteriile stabilite în prezenta decizie.

Cererile respective sunt evaluate în funcție de criteriile pe baza cărora au fost depuse.

(3)   În cazul în care eticheta ecologică a UE se acordă pe baza unei cereri evaluate în conformitate cu criteriile stabilite în Decizia 2005/344/CE, eticheta ecologică respectivă poate fi utilizată timp de 12 luni de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 8

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 28 iunie 2011.

Pentru Comisie

Janez POTOČNIK

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 27, 30.1.2010, p. 1.

1

(2)  JO L 115, 4.5.2005, p. 42.

2

---

ANEXĂ

CADRU

Scopurile criteriilor

Scopurile criteriilor sunt, în special, promovarea produselor care au un impact redus asupra mediului prin limitarea cantității de substanțe nocive, prin reducerea cantității de detergent folosite și prin reducerea deșeurilor de ambalaje, precum și reducerea sau prevenirea riscurilor pentru mediu și pentru sănătatea oamenilor legate de utilizarea substanțelor periculoase, reducerea la minimum a deșeurilor de ambalaje, furnizarea de informații care să permită consumatorului să folosească produsul în mod eficient și cu impact minim asupra mediului.

CRITERII

| 1. | Toxicitatea pentru mediul acvatic |
| --- | --- |

1.

Toxicitatea pentru mediul acvatic

| 2. | Biodegradabilitatea surfactanților |
| --- | --- |

2.

Biodegradabilitatea surfactanților

| 3. | Substanțe și amestecuri excluse sau limitate |
| --- | --- |

3.

Substanțe și amestecuri excluse sau limitate

| 4. | Parfumuri |
| --- | --- |

4.

Parfumuri

| 5. | Compuși organici volatili |
| --- | --- |

5.

Compuși organici volatili

| 6. | Fosfor |
| --- | --- |

6.

Fosfor

| 7. | Cerințe de ambalare |
| --- | --- |

7.

Cerințe de ambalare

| 8. | Adecvarea pentru utilizare |
| --- | --- |

8.

Adecvarea pentru utilizare

| 9. | Instrucțiuni de utilizare |
| --- | --- |

9.

Instrucțiuni de utilizare

| 10. | Informații care figurează pe eticheta ecologică a UE |
| --- | --- |

10.

Informații care figurează pe eticheta ecologică a UE

| 11. | Formarea profesională |
| --- | --- |

11.

Formarea profesională

Cerințe de evaluare și de verificare

(a)   Cerințe

Cerințele specifice de evaluare și de verificare sunt indicate în cadrul fiecărui criteriu.

În cazul în care solicitantul trebuie să furnizeze declarații, documentație, analize, rapoarte de testare sau alte dovezi care să ateste respectarea criteriilor, se înțelege că acestea pot proveni de la solicitant și/sau de la furnizorul/furnizorii săi și/sau de la furnizorul/furnizorii acestora etc., după caz.

În măsura posibilului, testările trebuie să se efectueze de laboratoare care îndeplinesc cerințele generale ale standardului EN ISO 17025 sau cerințe echivalente.

Acolo unde este cazul, pot fi folosite și alte metode de testare decât cele indicate pentru fiecare criteriu, dacă echivalența lor este acceptată de organul competent care evaluează cererea.

Apendicele I face referire la baza de date a ingredientelor pentru detergenți (lista DID), care conține ingredientele cel mai des folosite la prepararea detergenților. Lista se folosește pentru obținerea datelor pentru calcularea volumului critic de diluare (VCD) și pentru evaluarea biodegradabilității ingredientelor. Pentru substanțele care nu apar pe lista DID, se oferă indicații referitoare la modalitatea de calcul sau de extrapolare a datelor pertinente. Cea mai recentă versiune a listei DID poate fi accesată de pe site-ul dedicat etichetei ecologice a UE sau prin intermediul site-urilor organismelor competente individuale.

Dacă este cazul, organismele competente pot solicita documente justificative și pot efectua verificări independente.

(b)   Praguri de măsurare

Toate substanțele conținute de produs, inclusiv aditivii (de exemplu conservanții sau stabilizatorii) din ingrediente, a căror concentrație este mai mare de 0,010 % în greutate din preparatul final trebuie să respecte criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE, cu excepția criteriului 1, unde trebuie să fie inclusă fiecare substanță adăugată în mod intenționat, indiferent de greutatea acesteia. Impuritățile rezultate din producția ingredientelor, prezente în concentrații de peste 0,010 % în greutate din preparatul final trebuie de asemenea să respecte criteriile.

(c)   Doză de referință

Pentru detergenții universali care sunt diluați în apă înainte de folosire, se consideră că doza de produs, în grame, recomandată de producător pentru pregătirea unui litru de apă de spălat pentru curățirea unor suprafețe cu un grad normal de murdărire este doza de referință pentru calculele efectuate pentru a demonstra că sunt respectate criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE și pentru a testa puterea de curățare.

CRITERIILE DE ACORDARE A ETICHETEI ECOLOGICE A UE

Criteriul 1 –   Toxicitatea pentru organismele acvatice

Volumul critic de diluare (VCDcronică) se calculează pentru fiecare substanță (i) folosind următoarea ecuație:

Formula

unde greutatea(i) este greutatea substanței (în grame) conținută în doza recomandată de producător pentru un litru de apă de spălat (pentru detergenții universali care sunt diluați în apă înainte de folosire) sau pentru 100 g de produs (pentru detergenți universali, detergenți pentru geamuri și detergenți pentru instalații sanitare care sunt folosiți fără diluare). FD(i) reprezintă factorul de degradare, iar FT cronică(i) reprezintă factorul de toxicitate a substanței (exprimat în miligrame/litru).

Valorile parametrilor FD și FT cronică sunt cele menționate în partea A din lista DID (apendicele I). Dacă substanța în cauză nu este inclusă în partea A din lista DID, solicitantul estimează valorile urmând metoda descrisă în partea B din lista DID (apendicele I). VCDcronică este însumat pentru fiecare substanță, rezultând VCDcronică al produsului.

Pentru detergenții universali care sunt diluați în apă înainte de folosire, VCDcronică se calculează pe baza dozei de produs, în grame, recomandată de producător pentru pregătirea unui litru de apă de spălat pentru curățirea unor suprafețe cu un grad normal de murdărire. VCDcronică pentru doza recomandată, pentru un litru de apă de spălat, nu trebuie să depășească 18 000 de litri.

Pentru detergenții universali care sunt folosiți fără diluare, VCDcronică pentru 100 g de produs nu trebuie să depășească 52 000 de litri.

Pentru detergenții pentru geamuri, VCDcronică pentru 100 g de produs nu trebuie să depășească 4 800 litri.

Pentru detergenții pentru instalații sanitare, VCDcronică pentru 100 g de produs nu trebuie să depășească 80 000 de litri.

Evaluare și verificare: Formula exactă a produsului trebuie comunicată organismului competent, însoțită de detalii ale calculelor VCDcronică care demonstrează respectarea prezentului criteriu.

Criteriul 2 –   Biodegradabilitatea surfactanților

(a)   Biodegradabilitatea ușoară (aerobă)

Fiecare surfactant care intră în compoziția produsului trebuie să fie ușor biodegradabil.

Evaluare și verificare: Atât formula exactă a produsului, cât și descrierea funcției fiecărei substanțe trebuie să fie furnizate organismului competent. Partea A din lista DID (apendicele I) indică dacă un anumit surfactant este biodegradabil aerob sau nu (surfactanții care au un „R” în coloana referitoare la biodegradabilitatea aerobă sunt ușor biodegradabili). Pentru surfactanții care nu sunt incluși în partea A din lista DID, trebuie furnizate informații relevante din literatura de specialitate sau din alte surse sau rezultatele unor teste corespunzătoare care să arate că sunt biodegradabili aerob. Testele pentru biodegradabilitatea ușoară sunt cele menționate în Regulamentul (CE) nr. 648/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 privind detergenții (1). Surfactanții sunt considerați ușor biodegradabili dacă nivelul de biodegradabilitate (mineralizare) măsurat în conformitate cu unul dintre următoarele cinci teste este de cel puțin 60 % douăzeci și opt de zile: degajarea dioxidului de carbon (CO2) (OCDE 310), testul de evoluție a dioxidului de carbon (CO2) – testul modificat Sturm [OECD 301 B; metoda C.4–C din Regulamentul (CE) nr. 440/2008 al Consiliului (2)]; testul cu vas închis [OCDE 301D; metoda C.4-E din Regulamentul (CE) nr. 440/2008], respirometria manometrică [OCDE 301F; metoda C.4-D din Regulamentul (CE) nr. 440/2008]; testul MITI (I) [OCDE 301C; metoda C.4-F din Regulamentul (CE) nr. 440/2008] sau testele ISO echivalente. În funcție de caracteristicile fizice ale surfactantului, se poate utiliza unul dintre următoarele teste pentru a se confirma biodegradabilitatea ușoară, dacă nivelul de biodegradabilitate este de cel puțin 70 % în douăzeci și opt de zile: epuizarea carbonului organic dizolvat (COD) [OCDE 301A; metoda C.4-A din Regulamentul (CE) nr. 440/2008] sau testul de screening OCDE modificat – epuizarea COD [OCDE 301E; metoda C.4-B din Regulamentul (CE) nr. 440/2008] sau testele ISO echivalente. Aplicabilitatea metodelor de testare bazate pe determinarea carbonului organic dizolvat trebuie justificată corespunzător, deoarece aceste metode pot da rezultate privind eliminarea, și nu biodegradabilitatea. Nu se recurge la preadaptare pentru testele de biodegradabilitate ușoară aerobă. Principiul ferestrei de 10 zile nu se aplică.

(b)   Biodegradabilitatea anaerobă

Surfactanții care nu sunt biodegradabili în condiții anaerobe pot fi folosiți în produs cu condiția să nu fie clasificați ca H400/R50 (Foarte toxic pentru mediul acvatic) în limitele specificate în continuare.

Pentru detergenții universali care trebuie diluați în apă înainte de folosire, greutatea totală a surfactanților nebiodegradabili anaerob nu trebuie să depășească 0,40 g din doza recomandată pentru un litru de apă de spălat.

Pentru detergenții universali care trebuie folosiți fără diluare, greutatea totală a surfactanților nebiodegradabili anaerob nu trebuie să depășească 0,40 g/100 g de produs.

Pentru detergenții pentru instalații sanitare, greutatea totală a surfactanților nebiodegradabili anaerob nu trebuie să depășească 2,0 g/100 g de produs.

Pentru detergenții pentru geamuri, greutatea totală de surfactanți nebiodegradabili anaerob nu trebuie să depășească 2,0 g/100 g de produs.

Evaluare și verificare: Atât formula exactă a produsului, cât și descrierea funcției fiecărei substanțe trebuie să fie furnizate organismului competent. Partea A din lista DID (apendicele I) indică dacă un anumit surfactant este biodegradabil anaerob sau nu (cei care au un „Y” în coloana referitoare la biodegradabilitatea anaerobă sunt biodegradabili în condiții anaerobe). Pentru surfactanții care nu sunt incluși în partea A din lista DID, trebuie furnizate informații relevante din literatura de specialitate sau din alte surse sau rezultatele unor teste corespunzătoare care să arate că sunt biodegradabili anaerob. Testul de referință pentru degradabilitatea biologică anaerobă este OCDE 311, ISO 11734, ECETOC nr. 28 (iunie 1988) sau o metodă de testare echivalentă, cu cerința de degradabilitate finală anaerobă de cel puțin 60 %. Pentru a confirma că degradabilitatea finală de 60 % a fost obținută în condiții anaerobe, se pot folosi și metodele de testare care simulează condițiile dintr-un mediu anaerob relevant.

Criteriul 3 –   Substanțe și amestecuri excluse sau limitate

Cerințele enunțate la literele (a), (b) și (c) care urmează se aplică fiecărei substanțe, inclusiv biocidelor, coloranților și parfumurilor, care depășește 0,010 % în greutatea produsului final. Acest lucru se aplică, de asemenea, fiecărei substanțe din orice amestec folosit în preparat, care depășește 0,010 % în greutate din produsul final. Nanoformele adăugate intenționat în produs trebuie să respecte criteriul 3 litera (c), indiferent de concentrație.

(a)   Substanțe excluse în mod expres

Următoarele substanțe nu trebuie incluse în produs, nici ca parte din preparat, nici ca parte a oricărui amestec inclus în preparat:

| — | alchil fenol etoxilați (APEO) și derivații acestora |
| --- | --- |

—

alchil fenol etoxilați (APEO) și derivații acestora

| — | EDTA (acid etilendiaminotetraacetic) și sărurile acestuia |
| --- | --- |

—

EDTA (acid etilendiaminotetraacetic) și sărurile acestuia

| — | 5-Bromo-5-nitro-1,3-dioxan |
| --- | --- |

—

5-Bromo-5-nitro-1,3-dioxan

| — | 2-bromo-2-nitropropane-1,3-diol |
| --- | --- |

—

2-bromo-2-nitropropane-1,3-diol

| — | diazolidiniluree |
| --- | --- |

—

diazolidiniluree

| — | formaldehidă |
| --- | --- |

—

formaldehidă

| — | hidroximetilglicinat de sodiu |
| --- | --- |

—

hidroximetilglicinat de sodiu

| — | nitromoscuri și moscuri policiclice, inclusiv, de exemplu:






  — | xilen de mosc: 5-terț-butil-2,4,6-trinitro-m-xilen |
| --- | --- | --- |

—

nitromoscuri și moscuri policiclice, inclusiv, de exemplu:

—

xilen de mosc: 5-terț-butil-2,4,6-trinitro-m-xilen

| — | ambră de mosc: 4-terț-butil-3-metoxi-2,6-dinitrotoluen |
| --- | --- |

—

ambră de mosc: 4-terț-butil-3-metoxi-2,6-dinitrotoluen

| — | moscat: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitroindan |
| --- | --- |

—

moscat: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitroindan

| — | mosc tibetin: 1-terț-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitrobenzen, |
| --- | --- |

—

mosc tibetin: 1-terț-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitrobenzen,

| — | cetonă de mosc: 4’-terț-butil-2’,6’–dimetil-3’,5’-dinitroacetafenon |
| --- | --- |

—

cetonă de mosc: 4’-terț-butil-2’,6’–dimetil-3’,5’-dinitroacetafenon

| — | HHCB [1,3,4,6,7,8-hexahidro-4,6,6,7,8,8-hexametilciclopenta(g)-2- benzopiran] |
| --- | --- |

—

HHCB [1,3,4,6,7,8-hexahidro-4,6,6,7,8,8-hexametilciclopenta(g)-2- benzopiran]

| — | AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-hexametiltetralin). |
| --- | --- |

—

AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-hexametiltetralin).

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte o declarație susținută de declarații de la producători, după caz, prin care se confirmă că substanțele enumerate nu au fost incluse în produs.

(b)   Sărurile cuaternare de amoniu

Sărurile cuaternare de amoniu care nu sunt ușor biodegradabile nu se utilizează nici ca parte a preparatului, nici ca parte a oricărui amestec inclus în preparat.

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte documente care să dovedească biodegradabilitatea tuturor sărurilor cuaternare de amoniu folosite.

(c)   Substanțe și amestecuri periculoase

Conform articolului 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 66/2010, produsul și părțile acestuia nu trebuie să conțină substanțe (indiferent în ce formă, inclusiv nanoforme) care respectă criteriile de atribuire a uneia sau mai multor fraze de pericol sau fraze de risc specificate în continuare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (3) sau cu Directiva 67/548/CEE a Consiliului (4), și nici substanțe menționate la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Următoarele fraze de risc se referă, în general, la substanțe. Pentru amestecurile de enzime și parfumuri însă, în cazul în care nu pot fi obținute informații în legătură cu substanțele, trebuie aplicate normele de clasificare pentru amestecuri.

Lista frazelor de pericol și a frazelor de risc:

| Frază de pericol (6) | Frază de risc (7) |
| --- | --- |
| H300 Mortal în caz de înghițire | R28 |
| H301 Toxic în caz de înghițire | R25 |
| H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii | R65 |
| H310 Mortal în contact cu pielea | R27 |
| H311 Toxic în contact cu pielea | R24 |
| H330 Mortal în caz de inhalare | R23; R26 |
| H331 Toxic în caz de inhalare | R23 |
| H340 Poate provoca anomalii genetice | R46 |
| H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice | R68 |
| H350 Poate provoca cancer | R45 |
| H350i Poate provoca cancer, în cazul inhalării | R49 |
| H351 Susceptibil de a provoca cancer | R40 |
| H360F Poate dăuna fertilității | R60 |
| H360D Poate dăuna fătului | R61 |
| H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului | R60-61 |
| H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | R60-63 |
| H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității | R61-62 |
| H361f Susceptibil de a dăuna fertilității | R62 |
| H361d Susceptibil de a dăuna fătului | R63 |
| H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului | R62-63 |
| H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân | R64 |
| H370 Provoacă leziuni ale organelor | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Poate provoca leziuni ale organelor | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic | R50 |
| H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R50-53 |
| H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R51-53 |
| H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R52-53 |
| H413 Poate provoca efecte nocive pe termen lung asupra mediului acvatic | R53 |
| EUH059 Periculos pentru stratul de ozon | R59 |
| EUH029 În contact cu apa degajă un gaz toxic | R29 |
| EUH031 În contact cu acizi degajă un gaz toxic | R31 |
| EUH032 În contact cu acizi degajă un gaz foarte toxic | R32 |
| EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii | R39-41 |
| Substanțe sensibilizante |
| H334: Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare | R42 |
| H317: Poate provoca o reacție alergică a pielii | R43 |

Frază de pericol (6)

Frază de risc (7)

H300 Mortal în caz de înghițire

R28

H301 Toxic în caz de înghițire

R25

H304 Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii

R65

H310 Mortal în contact cu pielea

R27

H311 Toxic în contact cu pielea

R24

H330 Mortal în caz de inhalare

R23; R26

H331 Toxic în caz de inhalare

R23

H340 Poate provoca anomalii genetice

R46

H341 Susceptibil de a provoca anomalii genetice

R68

H350 Poate provoca cancer

R45

H350i Poate provoca cancer, în cazul inhalării

R49

H351 Susceptibil de a provoca cancer

R40

H360F Poate dăuna fertilității

R60

H360D Poate dăuna fătului

R61

H360FD Poate dăuna fertilității. Poate dăuna fătului

R60-61

H360Fd Poate dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

R60-63

H360Df Poate dăuna fătului. Susceptibil de a dăuna fertilității

R61-62

H361f Susceptibil de a dăuna fertilității

R62

H361d Susceptibil de a dăuna fătului

R63

H361fd Susceptibil de a dăuna fertilității. Susceptibil de a dăuna fătului

R62-63

H362 Poate dăuna copiilor alăptați la sân

R64

H370 Provoacă leziuni ale organelor

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Poate provoca leziuni ale organelor

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Provoacă leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic

R50

H410 Foarte toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R50-53

H411 Toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R51-53

H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R52-53

H413 Poate provoca efecte nocive pe termen lung asupra mediului acvatic

R53

EUH059 Periculos pentru stratul de ozon

R59

EUH029 În contact cu apa degajă un gaz toxic

R29

EUH031 În contact cu acizi degajă un gaz toxic

R31

EUH032 În contact cu acizi degajă un gaz foarte toxic

R32

EUH070 Toxic în caz de contact cu ochii

R39-41

Substanțe sensibilizante

H334: Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare

R42

H317: Poate provoca o reacție alergică a pielii

R43

Substanțele sau amestecurile ale căror proprietăți se schimbă în urma prelucrării (de exemplu, nu mai sunt biodisponibile sau suferă modificări chimice), astfel încât pericolul identificat dispare, sunt exceptate de la cerința de mai sus.

Derogări: următoarele substanțe sau amestecuri beneficiază de o derogare specială de la această cerință:

| Surfactanți
  În concentrații < 25 % din produs (8) | H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic | R50 |
| --- | --- | --- |
| Parfumuri | H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung | R52-53 |
| Enzime (9) | H334: Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare | R42 |
| Enzime (9) | H317: Poate provoca o reacție alergică a pielii | R43 |
| NTA sub formă de impuritate în MGDA și GLDA (10) | H351 Susceptibil de a provoca cancer | R40 |

Surfactanți

În concentrații < 25 % din produs (8)

H400 Foarte toxic pentru mediul acvatic

R50

Parfumuri

H412 Nociv pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung

R52-53

Enzime (9)

H334: Poate provoca simptome de alergie sau astm sau dificultăți de respirație în caz de inhalare

R42

Enzime (9)

H317: Poate provoca o reacție alergică a pielii

R43

NTA sub formă de impuritate în MGDA și GLDA (10)

H351 Susceptibil de a provoca cancer

R40

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte organismului competent formula exactă a produsului, demonstrând că a respectat prezentul criteriu pentru substanțele din compoziția produsului cu ajutorul unor documente care conțin cel puțin informațiile menționate în anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. Informațiile respective trebuie să se refere la forma specifică, inclusiv la nanoforme, sub care se prezintă substanța folosită în compoziția produsului. În acest scop, solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu prezentul criteriu, însoțită de o listă a ingredientelor și de fișele cu date de securitate aferente în conformitate cu anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, pentru produs precum și pentru toate substanțele incluse în formulă/formule. Limitele de concentrație trebuie specificate în fișele cu date de securitate conform articolului 31 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.

(d)   Substanțe incluse în lista prevăzută la articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006

Nu se poate acorda nicio derogare de la excluderea prevăzută la articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 66/2010 pentru substanțele identificate ca fiind substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista prevăzută la articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, prezente în amestecuri în concentrații de peste 0,010 %.

Evaluare și verificare: Lista substanțelor identificate ca fiind substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită și incluse în lista substanțelor candidate în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 poate fi găsită la adresa:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

La data depunerii cererii se va face trimitere la această listă.

Limitele de concentrație trebuie specificate în fișele cu date de securitate conform articolului 31 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.

(e)   Biocide

| (i) | Produsul poate conține biocide numai în scopul conservării produsului și numai în doza corespunzătoare acestui scop. Această prevedere nu se referă la surfactanți, care pot avea și proprietăți biocide.

  Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte câte un exemplar al fișelor cu date despre siguranța materialelor pentru orice conservanți adăugați, însoțite de informații cu privire la concentrația exactă a acestora în produs. Producătorul sau furnizorul conservanților trebuie să prezinte informații cu privire la doza necesară conservării produsului. |
| --- | --- |

(i)

Produsul poate conține biocide numai în scopul conservării produsului și numai în doza corespunzătoare acestui scop. Această prevedere nu se referă la surfactanți, care pot avea și proprietăți biocide.

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte câte un exemplar al fișelor cu date despre siguranța materialelor pentru orice conservanți adăugați, însoțite de informații cu privire la concentrația exactă a acestora în produs. Producătorul sau furnizorul conservanților trebuie să prezinte informații cu privire la doza necesară conservării produsului.

| (ii) | Este interzis să se afirme sau să se sugereze pe ambalaj sau prin orice alt mijloc de comunicare că produsul are o acțiune antimicrobiană.

  Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte organismului competent textele și machetele folosite pentru fiecare tip de ambalaj și/sau o mostră din fiecare dintre diferitele tipuri de ambalaj. |
| --- | --- |

(ii)

Este interzis să se afirme sau să se sugereze pe ambalaj sau prin orice alt mijloc de comunicare că produsul are o acțiune antimicrobiană.

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte organismului competent textele și machetele folosite pentru fiecare tip de ambalaj și/sau o mostră din fiecare dintre diferitele tipuri de ambalaj.

| (iii) | Sunt permise, fie ca parte a preparatului, fie ca parte a oricărui amestec inclus în preparat, biocidele care sunt folosite pentru conservarea produsului și sunt clasificate în categoriile H410/R50-53 sau H411/R51-53 în conformitate cu Directiva 67/548/CEE, cu Directiva 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11) sau cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, numai cu condiția ca potențialele de bioacumulare ale acestora să fie caracterizate de valori log Pow (coeficient de partiție octanol/apă) < 3,0 sau de un factor de bioconcentrare determinat experimental (BCF) ≤ 100.

  Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte câte un exemplar al fișelor cu date despre siguranța materialelor pentru toate biocidele, însoțite de o documentație cu privire la concentrația de biocide în produsul final. |
| --- | --- |

(iii)

Sunt permise, fie ca parte a preparatului, fie ca parte a oricărui amestec inclus în preparat, biocidele care sunt folosite pentru conservarea produsului și sunt clasificate în categoriile H410/R50-53 sau H411/R51-53 în conformitate cu Directiva 67/548/CEE, cu Directiva 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11) sau cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, numai cu condiția ca potențialele de bioacumulare ale acestora să fie caracterizate de valori log Pow (coeficient de partiție octanol/apă) < 3,0 sau de un factor de bioconcentrare determinat experimental (BCF) ≤ 100.

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte câte un exemplar al fișelor cu date despre siguranța materialelor pentru toate biocidele, însoțite de o documentație cu privire la concentrația de biocide în produsul final.

Criteriul 4 –   Parfumuri

| (a) | Produsul nu trebuie să conțină parfumuri cu conținut de nitromoscuri sau moscuri policiclice [în conformitate cu criteriul 3 litera (a)]. |
| --- | --- |

(a)

Produsul nu trebuie să conțină parfumuri cu conținut de nitromoscuri sau moscuri policiclice [în conformitate cu criteriul 3 litera (a)].

| (b) | Orice substanță adăugată produsului ca parfum trebuie să fi fost produsă și/sau manipulată în conformitate cu codul de bune practici al Asociației Internaționale pentru Parfumuri. Acest cod poate fi consultat pe site-ul IFRA: http://www.ifraorg.org. |
| --- | --- |

(b)

Orice substanță adăugată produsului ca parfum trebuie să fi fost produsă și/sau manipulată în conformitate cu codul de bune practici al Asociației Internaționale pentru Parfumuri. Acest cod poate fi consultat pe site-ul IFRA: http://www.ifraorg.org.

| (c) | Substanțele de parfumare care fac obiectul obligației de declarare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 648/2004 (anexa VII) și care nu sunt deja excluse în temeiul criteriului 3 litera (c), precum și (alte) substanțe de parfumare clasificate în categoriile H317/R43 („Poate provoca o reacție alergică a pielii”) și/sau H334/R42 („Prin inhalare poate provoca simptome alergice ori astm sau dificultăți de respirație”) nu trebuie să fie prezente în cantități ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) per substanță. |
| --- | --- |

(c)

Substanțele de parfumare care fac obiectul obligației de declarare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 648/2004 (anexa VII) și care nu sunt deja excluse în temeiul criteriului 3 litera (c), precum și (alte) substanțe de parfumare clasificate în categoriile H317/R43 („Poate provoca o reacție alergică a pielii”) și/sau H334/R42 („Prin inhalare poate provoca simptome alergice ori astm sau dificultăți de respirație”) nu trebuie să fie prezente în cantități ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm) per substanță.

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate cu fiecare parte (a) și (b) a prezentului criteriu, iar pentru partea (c), o declarație de conformitate semnată care să indice cantitatea de parfumuri din produs. Solicitantul trebuie să prezinte de asemenea o declarație a producătorului de parfumuri, care să precizeze cantitățile, conținute de parfumuri, din fiecare dintre substanțele enumerate în anexa III partea I la Directiva 76/768/CEE a Consiliului (12), precum și conținutul de (alte) substanțe cărora li s-au atribuit frazele de risc R43/H317 și/sau R42/H334.

Criteriul 5 –   Compuși organici volatili

Produsul final în cazul detergenților universali și al detergenților pentru instalații sanitare (astfel cum sunt comercializați) nu trebuie să conțină peste 6 % (în greutate) compuși organici volatili cu punct de fierbere sub 150 °C. În mod alternativ, pentru produse concentrate care trebuie diluate în apă, concentrația totală de compuși organici volatili cu punct de fierbere sub 150 °C nu trebuie să depășească, în apa de spălat, 0,2 % (în greutate).

Produsul final în cazul detergenților pentru geamuri (astfel cum sunt comercializați) nu trebuie să conțină peste 10 % (în greutate) compuși organici volatili cu punct de fierbere sub 150 °C.

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte câte un exemplar al fișelor cu date despre siguranța materialelor pentru fiecare solvent organic, însoțite de detalii referitoare la calculele privind concentrația totală de compuși organici volatili cu punct de fierbere sub 150 °C.

Criteriul 6 –   Fosfor

Cantitatea totală de fosfor elementar din produs se calculează pe baza dozei de produs recomandată de producător pentru pregătirea unui litru de apă de spălat pentru curățirea unor suprafețe care prezintă un grad normal de murdărire (pentru produse diluate în apă înainte de folosire) sau per 100 g de produs (pentru produse folosite fără diluare), luând în considerare toate substanțele care conțin fosfor (de exemplu, fosfați și fosfonați).

Pentru detergenții universali care sunt diluați în apă înainte de folosire, conținutul total de fosfor (P) nu trebuie să depășească 0,02 g din doza de produs recomandată de producător pentru un litru de apă de spălat.

Pentru detergenții universali care sunt folosiți fără diluare, conținutul total de fosfor (P) nu trebuie să depășească 0,2 g/100 g de produs.

Pentru detergenții pentru instalații sanitare, conținutul total de fosfor (P) nu trebuie să depășească 1,0 g/100 g de produs.

Substanțele folosite în compoziția detergenților pentru geamuri nu trebuie să conțină fosfor.

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte organismului competent formula exactă a produsului, însoțită de detalii referitoare la calculele care demonstrează că a respectat prezentul criteriu.

Criteriul 7 –   Cerințe de ambalare

| (a) | Nu trebuie să se folosească spray-uri care conțin agenți de propulsie. |
| --- | --- |

(a)

Nu trebuie să se folosească spray-uri care conțin agenți de propulsie.

| (b) | Materialele plastice folosite pentru recipientul principal trebuie marcate în conformitate cu Directiva 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (13) sau cu standardul DIN 6120 părțile 1 și 2 coroborat cu DIN 7728 partea 1. |
| --- | --- |

(b)

Materialele plastice folosite pentru recipientul principal trebuie marcate în conformitate cu Directiva 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (13) sau cu standardul DIN 6120 părțile 1 și 2 coroborat cu DIN 7728 partea 1.

| (c) | Dacă ambalajul primar este fabricat din material reciclat, orice indicare a acestui fapt pe ambalaj trebuie să fie conformă cu standardul ISO 14021 „Etichete și declarații de mediu – Declarații de mediu pe proprie răspundere (Eco-etichetare de tipul II)”. |
| --- | --- |

(c)

Dacă ambalajul primar este fabricat din material reciclat, orice indicare a acestui fapt pe ambalaj trebuie să fie conformă cu standardul ISO 14021 „Etichete și declarații de mediu – Declarații de mediu pe proprie răspundere (Eco-etichetare de tipul II)”.

| (d) | Produsele prezentate în pulverizatoare-pistol trebuie să fie comercializate ca parte a unui sistem de reumplere. |
| --- | --- |

(d)

Produsele prezentate în pulverizatoare-pistol trebuie să fie comercializate ca parte a unui sistem de reumplere.

| (e) | În ambalajul din plastic se pot utiliza numai ftalații care, la momentul depunerii cererii, au făcut obiectul unei evaluări a riscurilor și nu au fost clasificați conform criteriului 3 litera (c). |
| --- | --- |

(e)

În ambalajul din plastic se pot utiliza numai ftalații care, la momentul depunerii cererii, au făcut obiectul unei evaluări a riscurilor și nu au fost clasificați conform criteriului 3 litera (c).

| (f) | Raportul greutate/utilitate (WUR) al ambalajului primar nu trebuie să depășească valorilor următoare:






  Tipul de produs | WUR |
| --- | --- | --- |
| Produse concentrate, inclusiv concentrate lichide și solide, care sunt diluate în apă înainte de folosire | 1,20 grame de ambalaj per litru de soluție pregătită pentru folosire (apă de spălat) |
| Produse gata de utilizare, adică produse folosite fără diluare | 150 grame de ambalaj per litru de soluție pregătită pentru folosire (apă de spălat) |

(f)

Raportul greutate/utilitate (WUR) al ambalajului primar nu trebuie să depășească valorilor următoare:

Tipul de produs

WUR

Produse concentrate, inclusiv concentrate lichide și solide, care sunt diluate în apă înainte de folosire

1,20 grame de ambalaj per litru de soluție pregătită pentru folosire (apă de spălat)

Produse gata de utilizare, adică produse folosite fără diluare

150 grame de ambalaj per litru de soluție pregătită pentru folosire (apă de spălat)

WUR se calculează numai pentru ambalajul primar (inclusiv capace, dopuri și pompe manuale/pulverizatoare) cu ajutorul următoarei formule:

Formula,

unde

| Wi | = | greutatea (g) a ambalajului primar (i) inclusiv eticheta, dacă este cazul. |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | greutatea (g) materialului nereciclat (virgin) din ambalajul primar (i). Dacă proporția de material reciclat din ambalajul primar este 0 %, atunci Ui = Wi. |
| Di | = | numărul de doze funcționale (= numărul de doze, în volum, recomandat de producător pentru un litru de apă de spălat) din ambalajul primar (i). În cazul produselor gata de utilizare care sunt comercializate diluate în prealabil, Di = volumul produsului (în litri). |
| ri | = | valoarea de reciclare, adică de câte ori este utilizat ambalajul primar (i) în același scop, în cadrul unui sistem de retur sau de reutilizare (ri = 1, dacă ambalajul nu este reutilizat în același scop). Dacă ambalajul este reutilizat, ri este stabilit la 1, cu excepția cazului în care solicitantul poate prezenta documente justificative pentru un număr mai mare. |

Wi

=

greutatea (g) a ambalajului primar (i) inclusiv eticheta, dacă este cazul.

Ui

=

greutatea (g) materialului nereciclat (virgin) din ambalajul primar (i). Dacă proporția de material reciclat din ambalajul primar este 0 %, atunci Ui = Wi.

Di

=

numărul de doze funcționale (= numărul de doze, în volum, recomandat de producător pentru un litru de apă de spălat) din ambalajul primar (i). În cazul produselor gata de utilizare care sunt comercializate diluate în prealabil, Di = volumul produsului (în litri).

ri

=

valoarea de reciclare, adică de câte ori este utilizat ambalajul primar (i) în același scop, în cadrul unui sistem de retur sau de reutilizare (ri = 1, dacă ambalajul nu este reutilizat în același scop). Dacă ambalajul este reutilizat, ri este stabilit la 1, cu excepția cazului în care solicitantul poate prezenta documente justificative pentru un număr mai mare.

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte organismului competent un calcul al WUR al produsului, însoțit de o declarație de conformitate cu fiecare parte a prezentului criteriu. Pentru partea (e) a criteriului, solicitantul trebuie să prezinte o declarație de conformitate completată și semnată.

Criteriul 8 –   Adecvarea pentru utilizare

Produsul trebuie să fie adecvat pentru utilizare și să răspundă nevoilor consumatorilor.

(a)   Detergenți universali și detergenți pentru geamuri

Pentru detergenții universali, trebuie prezentate documente justificative numai pentru efectele degresante. Pentru detergenții pentru geamuri, trebuie prezentate documente justificative numai pentru uscarea fără urme.

Puterea de curățare trebuie să fie echivalentă cu cea a unui produs care este lider de piață sau a unui produs generic de referință aprobat de un organism competent sau superioară acestei puteri.

Evaluare și verificare: Performanța produsului trebuie testată:

| — | printr-o testare de laborator adecvată și bine justificată sau |
| --- | --- |

—

printr-o testare de laborator adecvată și bine justificată sau

| — | printr-un studiu adecvat și bine justificat efectuat în rândul consumatorilor. |
| --- | --- |

—

printr-un studiu adecvat și bine justificat efectuat în rândul consumatorilor.

Ambele testări trebuie efectuate și descrise în conformitate cu anumiți parametri specifici menționați în cadrul prezentat în documentul intitulat „Framework for testing the performance of all-purpose cleaners, window cleaners and sanitary cleaners” (Cadru pentru testarea performanței detergenților universali, a detergenților pentru geamuri și a detergenților pentru instalații sanitare), care poate fi consultat la adresa:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/purpose_cleaners_en.htm

(b)   Detergenți pentru instalații sanitare

Detergenții pentru instalații sanitare cuprind detergenții pentru băi, detergenții pentru toalete și detergenții pentru bucătării. Pentru detergenții pentru băi, trebuie demonstrate proprietățile de îndepărtare atât a calcarului, cât și a tartrului. Pentru detergenții acizi pentru toalete, trebuie demonstrate numai proprietățile de îndepărtare a tartrului. Pentru detergenții pentru bucătării trebuie demonstrate proprietățile de degresare.

Puterea de curățare trebuie să fie echivalentă cu cea a detergentului generic de referință menționat în continuare sau mai bună decât puterea de curățare a acestuia.

Evaluare și verificare: Performanța produsului trebuie testată:

| — | printr-o testare de laborator adecvată și bine justificată sau |
| --- | --- |

—

printr-o testare de laborator adecvată și bine justificată sau

| — | printr-un studiu adecvat și bine justificat efectuat în rândul consumatorilor. |
| --- | --- |

—

printr-un studiu adecvat și bine justificat efectuat în rândul consumatorilor.

Ambele testări trebuie efectuate și descrise în conformitate cu anumiți parametri specifici menționați în cadrul prezentat în documentul intitulat „Cadru pentru testarea performanței detergenților universali, a detergenților pentru geamuri și a detergenților pentru instalații sanitare”. Detergentul generic de referință este cel prevăzut de testul IKW „Recommendation for the quality assessment of acidic toilet cleaners” (Recomandări pentru evaluarea calității detergenților acizi de toalete) (SÖFW-Journal, 126, 11, p. 50-56, 2000). Detergentul de referință se aplică și în cazul detergenților pentru toalete și pentru băi; totuși, la testarea detergenților pentru băi, pH-ul trebuie redus la 3,5.

Testul IKW „Recomandări pentru evaluarea calității detergenților acizi de toalete” (SÖFW-Journal, 126, 11, p. 50-56, 2000) poate fi descărcat de la adresa:

http://www.ikw.org/pdf/broschueren/EQ_WC_Reiniger_Englisch.pdf

Criteriul 9 –   Instrucțiuni de utilizare

(a)   Instrucțiuni de dozare

Informațiile privind dozele recomandate de detergenți universali și de detergenți pentru instalații sanitare trebuie să figureze pe ambalaj cu caractere suficient de mari, conturate pe un fond vizibil. În cazul unui produs concentrat, pe ambalaj trebuie indicat clar faptul că este necesară doar o cantitate mică de produs în comparație cu produsele normale (și anume, diluate).

Pe ambalaj trebuie să figureze următorul text (sau un text echivalent):

„O dozare corectă permite realizarea de economii la nivelul costurilor și reduce la minimum impactul produsului asupra mediului”.

Pe ambalajul detergenților universali gata pentru utilizare trebuie să figureze următorul text (sau un text echivalent): „Produsul nu este destinat curățării industriale”.

(b)   Avertisment de securitate

Pe produs trebuie să figureze următorul avertisment de securitate (sau o formulare echivalentă) sub forma unui text sau a unei pictograme:

| — | „A nu se lăsa la îndemâna copiilor” |
| --- | --- |

—

„A nu se lăsa la îndemâna copiilor”

| — | „A nu se amesteca detergenți diferiți” |
| --- | --- |

—

„A nu se amesteca detergenți diferiți”

| — | „Nu inhalați produsul pulverizat” (doar pentru produsele ambalate ca spray-uri). |
| --- | --- |

—

„Nu inhalați produsul pulverizat” (doar pentru produsele ambalate ca spray-uri).

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte organismului competent o mostră din ambalajul produsului, inclusiv eticheta, însoțită de o declarație de conformitate cu fiecare parte a prezentului criteriu.

Evaluare și verificare:

Criteriul 10 –   Informații care figurează pe eticheta ecologică a UE

Criteriul 10 –

Informații care figurează pe eticheta ecologică a UE

Eticheta facultativă prevăzută cu spațiu pentru text trebuie să conțină următorul text:

| „— | impact redus asupra mediului acvatic; |
| --- | --- |

„—

impact redus asupra mediului acvatic;

| — | utilizare redusă a substanțelor periculoase; |
| --- | --- |

—

utilizare redusă a substanțelor periculoase;

| — | deșeuri reduse de ambalaje; |
| --- | --- |

—

deșeuri reduse de ambalaje;

| — | instrucțiuni de utilizare clare.” |
| --- | --- |

—

instrucțiuni de utilizare clare.”

Orientările privind utilizarea etichetei facultative prevăzute cu spațiu pentru text pot fi găsite în „Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo” (Orientări pentru utilizarea etichetei ecologice a UE), la adresa:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Evaluare și verificare: Solicitantul trebuie să prezinte o mostră de etichetă, însoțită de o declarație de conformitate cu prezentul criteriu.

Evaluare și verificare:

Criteriul 11 –   Formarea profesională

Criteriul 11 –

Formarea profesională

Pentru detergenții de uz profesional, producătorul, distribuitorul sau un terț trebuie să ofere instruire sau materiale de instruire pentru personalul de curățenie. Acestea trebuie să cuprindă instrucțiuni pas cu pas pentru diluarea, utilizarea și eliminarea în mod corect a produsului și pentru utilizarea echipamentului.

Evaluare și verificare: Se prezintă organismului competent un exemplu de material de instruire care să conțină instrucțiuni pas cu pas pentru diluarea, utilizarea și eliminarea în mod corect a produsului și pentru utilizarea echipamentului, însoțit de o descriere a cursurilor de formare.

Evaluare și verificare:

---

(1)  JO L 104, 8.4.2004, p. 1.

1

(2)  JO L 142, 31.5.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

3

(4)  JO 196, 16.8.1967, p. 1.

4

(5)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

5

(6)  Astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

6

(7)  Astfel cum sunt prevăzute în Directiva 67/548/CEE.

7

(8)  Procentajul trebuie împărțit la factorul M stablit în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

8

(9)  Inclusiv stabilizatori și alte substanțe auxiliare din preparate.

9

(10)  În concentrații mai mici de 1,0 % din materia primă, atât timp cât concentrația totală din produsul final este mai mică de 0,10 %.

10

(11)  JO L 200, 30.7.1999, p. 1.

11

(12)  JO L 262, 27.9.1976, p. 169.

12

(13)  JO L 365, 31.12.1994, p. 10.

13

Apendicele I

Baza de date a ingredientelor pentru detergenți (Lista DID – Detergents Ingredients Database)

Lista DID (partea A) este o listă care conține informații cu privire la toxicitatea și biodegradabilitatea în mediul acvatic a ingredientelor folosite în mod obișnuit la prepararea detergenților. Lista cuprinde informații cu privire la toxicitatea și biodegradabilitatea unei serii de substanțe folosite în produsele de spălare și curățare. Lista DID nu este exhaustivă, însă, în partea B a acesteia, se oferă indicații cu privire la determinarea parametrilor de calcul pertinenți pentru substanțele care nu figurează în listă [de exemplu, factorul de toxicitate (FT) și factorul de degradare (FD), parametri utilizați pentru calculul volumului critic de diluare]. Lista DID este o sursă generică de informații, iar substanțele care figurează în această listă nu sunt aprobate automat pentru a fi utilizate în produsele etichetate cu eticheta ecologică a UE. Lista DID (părțile A și B) se poate consulta pe site-ul dedicat etichetei ecologice a UE: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/did_list_en.htm

Pentru a evalua valorile FT și FD ale substanțelor despre a căror toxicitate și biodegradabilitate în mediul acvatic nu sunt disponibile informații, se pot utiliza analogii structurale cu substanțe similare. Aceste analogii structurale trebuie aprobate de organismul competent care acordă licența de utilizare a etichetei ecologice a UE. În mod alternativ, se aplică o abordare bazată pe ipoteza cea mai pesimistă, cu ajutorul următorilor parametri:

Abordare bazată pe ipoteza cea mai pesimistă:

| | Toxicitate acută | Toxicitate cronică | Degradare |
| --- | --- | --- | --- |
| Ingredient | LC50/EC50 | FS(acută) | FT(acută) | NOEC (1) | FS(cronică)
   (1) | FT(cronică) | FD | Aerobă | Anaerobă |
| „Nume” | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Toxicitate acută

Toxicitate cronică

Degradare

Ingredient

LC50/EC50

FS(acută)

FT(acută)

NOEC (1)

FS(cronică)
   (1)

FT(cronică)

FD

Aerobă

Anaerobă

„Nume”

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Demonstrarea biodegradabilității ușoare

Pentru biodegradabilitatea ușoară se folosesc următoarele metode de testare:

| 1. | Până la 1 decembrie 2010 și pe parcursul perioadei de tranziție cuprinsă între 1 decembrie 2010 și 1 decembrie 2015: | Metodele de testare pentru biodegradabilitatea ușoară prevăzute de Directiva 67/548/CEE, în special metodele detaliate în partea C4 din anexa V la această directivă, sau metodele de testare OCDE 301 A-F echivalente, sau testele ISO echivalente. |
| --- | --- | --- |

1.

Până la 1 decembrie 2010 și pe parcursul perioadei de tranziție cuprinsă între 1 decembrie 2010 și 1 decembrie 2015:

Metodele de testare pentru biodegradabilitatea ușoară prevăzute de Directiva 67/548/CEE, în special metodele detaliate în partea C4 din anexa V la această directivă, sau metodele de testare OCDE 301 A-F echivalente, sau testele ISO echivalente.

| | În cazul surfactanților nu se aplică principiul ferestrei de 10 zile. Limitele de admisibilitate trebuie să fie de 70 % pentru testele menționate în metodele C.4-A și C.4-B din Regulamentul (CE) nr. 440/2008 (și testele echivalente OCDE 301 A și E și testele echivalente ISO) și de 60 % pentru metodele C.4-C, D, E și F (și testele echivalente OCDE 301 B, C, D și F și testele echivalente ISO). |
| --- | --- |

În cazul surfactanților nu se aplică principiul ferestrei de 10 zile. Limitele de admisibilitate trebuie să fie de 70 % pentru testele menționate în metodele C.4-A și C.4-B din Regulamentul (CE) nr. 440/2008 (și testele echivalente OCDE 301 A și E și testele echivalente ISO) și de 60 % pentru metodele C.4-C, D, E și F (și testele echivalente OCDE 301 B, C, D și F și testele echivalente ISO).

| 2. | După 1 decembrie 2015 și pe parcursul perioadei de tranziție cuprinsă între 1 decembrie 2010 și 1 decembrie 2015:
  Metodele de testare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008. |
| --- | --- |

2.

După 1 decembrie 2015 și pe parcursul perioadei de tranziție cuprinsă între 1 decembrie 2010 și 1 decembrie 2015:

Metodele de testare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1272/2008.

Demonstrarea biodegradabilității anaerobe

Testul de referință pentru degradabilitatea anaerobă este EN ISO 11734, ECETOC nr. 28 (iunie 1988), OCDE 311 sau o altă metodă echivalentă, cu condiția atingerii unei degradabilități finale de 60 % în condiții anaerobe. Se pot utiliza, de asemenea, metodele de testare care simulează condițiile dintr-un mediu anaerob relevant, pentru a demonstra că s-a atins o degradabilitate finală de 60 % în condiții anaerobe.

Extrapolare pentru substanțele care nu sunt cuprinse în lista DID

Dacă ingredientele nu sunt cuprinse în lista DID, se poate utiliza metoda descrisă în continuare pentru a prezenta documentația necesară cu privire la biodegradabilitatea anaerobă.

| 1. | Aplicarea unei extrapolări rezonabile. Pentru a extrapola degradabilitatea finală anaerobă a surfactanților înrudiți din punct de vedere structural, se folosesc rezultatele testelor obținute în cazul utilizării unei o materii prime. Dacă, pentru un surfactant (sau pentru un grup de produse omologe), biodegradabilitatea anaerobă a fost confirmată în conformitate cu lista DID, se poate presupune că un tip similar de surfactant este, de asemenea, biodegradabil anaerob [de exemplu, C12-15 A 1-3 etoxisulfat (nr. 8 în lista DID) este biodegradabil anaerob și se poate presupune o biodegradabilitate anaerobă similară în cazul C12-15 A 6 etoxisulfat]. În cazurile în care biodegradabilitatea anaerobă a fost confirmată pentru un surfactant prin utilizarea unei metode de testare corespunzătoare, se poate presupune că un tip similar de surfactant este, de asemenea, biodegradabil anaerob (de exemplu, datele din literatura de specialitate care confirmă biodegradabilitatea anaerobă a surfactanților din grupa sărurilor de amoniu alchilesterice pot fi folosite pentru a demonstra biodegradabilitatea anaerobă analogă a altor săruri de amoniu cuaternare care conțin legături esterice în lanțul sau lanțurile de alchili). |
| --- | --- |

1.

Aplicarea unei extrapolări rezonabile. Pentru a extrapola degradabilitatea finală anaerobă a surfactanților înrudiți din punct de vedere structural, se folosesc rezultatele testelor obținute în cazul utilizării unei o materii prime. Dacă, pentru un surfactant (sau pentru un grup de produse omologe), biodegradabilitatea anaerobă a fost confirmată în conformitate cu lista DID, se poate presupune că un tip similar de surfactant este, de asemenea, biodegradabil anaerob [de exemplu, C12-15 A 1-3 etoxisulfat (nr. 8 în lista DID) este biodegradabil anaerob și se poate presupune o biodegradabilitate anaerobă similară în cazul C12-15 A 6 etoxisulfat]. În cazurile în care biodegradabilitatea anaerobă a fost confirmată pentru un surfactant prin utilizarea unei metode de testare corespunzătoare, se poate presupune că un tip similar de surfactant este, de asemenea, biodegradabil anaerob (de exemplu, datele din literatura de specialitate care confirmă biodegradabilitatea anaerobă a surfactanților din grupa sărurilor de amoniu alchilesterice pot fi folosite pentru a demonstra biodegradabilitatea anaerobă analogă a altor săruri de amoniu cuaternare care conțin legături esterice în lanțul sau lanțurile de alchili).

| 2. | Efectuarea unui test de screening pentru degradabilitatea anaerobă. Dacă sunt necesare noi testări, se efectuează un test de screening utilizând metoda EN ISO 11734, ECETOC nr. 28 (iunie 1988), OCDE 311 sau o metodă echivalentă. |
| --- | --- |

2.

Efectuarea unui test de screening pentru degradabilitatea anaerobă. Dacă sunt necesare noi testări, se efectuează un test de screening utilizând metoda EN ISO 11734, ECETOC nr. 28 (iunie 1988), OCDE 311 sau o metodă echivalentă.

| 3. | Efectuarea unui test de degradabilitate cu doze mici. Dacă este necesară o nouă testare și în cazul problemelor experimentale legate de testul de screening (de exemplu, inhibiție provocată de toxicitatea substanței testate), se repetă testarea utilizând o doză redusă de surfactant și se monitorizează degradarea prin măsurări C 14 sau prin analize chimice. Testările cu doze mici se pot efectua cu ajutorul metodei OCDE 308 (august 2000) sau al unei metode echivalente. |
| --- | --- |

3.

Efectuarea unui test de degradabilitate cu doze mici. Dacă este necesară o nouă testare și în cazul problemelor experimentale legate de testul de screening (de exemplu, inhibiție provocată de toxicitatea substanței testate), se repetă testarea utilizând o doză redusă de surfactant și se monitorizează degradarea prin măsurări C 14 sau prin analize chimice. Testările cu doze mici se pot efectua cu ajutorul metodei OCDE 308 (august 2000) sau al unei metode echivalente.

---

(1)  Dacă nu se găsesc date acceptabile privind toxicitatea cronică, aceste coloane rămân necompletate. În acest caz, se consideră că FT(cronică) este egală cu FT(acută).

---