# Europeiska unionens L 108/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.108.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 108 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången28 april 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.108.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 108

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången28 april 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om ikraftträdandet av ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Island | 1 |
| | * | Meddelande om ikraftträdandet av ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge | 1 |
| | * | Meddelande om ikraftträdandet av avtalet mellan Konungariket Norge och Europeiska unionen om en norsk finansiell mekanism för perioden 2009–2014 | 2 |
| | * | Meddelande om ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska unionen, Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014 | 2 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 av den 19 april 2011 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 406/2011 av den 27 april 2011 om ändring av förordning (EG) nr 2380/2001 vad gäller sammansättningen av fodertillsatsen alfamaduramicinammonium (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 407/2011 av den 27 april 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 vad gäller införande av vissa föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa för typgodkännande av motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (
  1
  ) | 13 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 408/2011 av den 27 april 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 om statistik om bekämpningsmedel vad gäller överföringsformatet (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2011 av den 27 april 2011 om ändring av förordning (EG) nr 619/2008 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa mjölkprodukter | 23 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 410/2011 av den 27 april 2011 om ändring av förordning (EG) nr 259/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller offentliggörande av uppgifter om de stödmottagare som får stöd från Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) | 24 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 411/2011 av den 27 april 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 26 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 412/2011 av den 27 april 2011 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnats för delperioden april 2011 genom förordning (EG) nr 327/98 | 28 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens genomförandedirektiv 2011/56/EU av den 27 april 2011 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa cyprokonazol som verksamt ämne och om ändring av kommissionens beslut 2008/934/EG (
  1
  ) | 30 |
| | * | Kommissionens genomförandedirektiv 2011/57/EU av den 27 april 2011 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa fluometuron som verksamt ämne och om ändring av kommissionens beslut 2008/934/EG (
  1
  ) | 34 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om ikraftträdandet av ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Island

1

*

Meddelande om ikraftträdandet av ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge

1

*

Meddelande om ikraftträdandet av avtalet mellan Konungariket Norge och Europeiska unionen om en norsk finansiell mekanism för perioden 2009–2014

2

*

Meddelande om ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska unionen, Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014

2

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 av den 19 april 2011 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 406/2011 av den 27 april 2011 om ändring av förordning (EG) nr 2380/2001 vad gäller sammansättningen av fodertillsatsen alfamaduramicinammonium (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens förordning (EU) nr 407/2011 av den 27 april 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 vad gäller införande av vissa föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa för typgodkännande av motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (
  1
  )

1

13

*

Kommissionens förordning (EU) nr 408/2011 av den 27 april 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 om statistik om bekämpningsmedel vad gäller överföringsformatet (
  1
  )

1

21

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2011 av den 27 april 2011 om ändring av förordning (EG) nr 619/2008 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa mjölkprodukter

23

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 410/2011 av den 27 april 2011 om ändring av förordning (EG) nr 259/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller offentliggörande av uppgifter om de stödmottagare som får stöd från Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)

24

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 411/2011 av den 27 april 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

26

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 412/2011 av den 27 april 2011 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnats för delperioden april 2011 genom förordning (EG) nr 327/98

28

DIREKTIV

*

Kommissionens genomförandedirektiv 2011/56/EU av den 27 april 2011 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa cyprokonazol som verksamt ämne och om ändring av kommissionens beslut 2008/934/EG (
  1
  )

1

30

*

Kommissionens genomförandedirektiv 2011/57/EU av den 27 april 2011 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa fluometuron som verksamt ämne och om ändring av kommissionens beslut 2008/934/EG (
  1
  )

1

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/1

---

Meddelande om ikraftträdandet av ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Island

De förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet av tilläggsprotokollet till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Island (1), undertecknat i Bryssel den 28 juli 2010 och tillämpat provisoriskt sedan den 1 mars 2011, fullgjordes den 7 mars 2011. Följaktligen träder detta protokoll, i enlighet med dess artikel 3.2, i kraft den 1 maj 2011.

---

(1)  EUT L 291, 9.11.2010, s. 14.

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/1

---

Meddelande om ikraftträdandet av ett tilläggsprotokoll till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge

De förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet av tilläggsprotokollet till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (1), undertecknat i Bryssel den 28 juli 2010 och tillämpat provisoriskt sedan den 1 mars 2011, fullgjordes den 7 mars 2011. Följaktligen träder detta protokoll, i enlighet med dess artikel 5.2, i kraft den 1 maj 2011.

---

(1)  EUT L 291, 9.11.2010, s. 18.

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/2

---

Meddelande om ikraftträdandet av avtalet mellan Konungariket Norge och Europeiska unionen om en norsk finansiell mekanism för perioden 2009–2014

De förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet av avtalet mellan Konungariket Norge och Europeiska unionen om en norsk finansiell mekanism för perioden 2009–2014 (1), undertecknat i Bryssel den 28 juli 2010 och tillämpat provisoriskt sedan den 1 januari 2011, fullgjordes den 7 mars 2011. Följaktligen träder detta avtal, i enlighet med dess artikel 9.2, i kraft den 1 maj 2011.

---

(1)  EUT L 291, 9.11.2010, s. 10.

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/2

---

Meddelande om ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska unionen, Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014

De förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska unionen, Island, Furstendömet Liechtenstein och Konungariket Norge om en finansiell mekanism för EES för perioden 2009–2014 (1), undertecknat i Bryssel den 28 juli och den 19 augusti 2010 och provisoriskt tillämpligt sedan den 1 januari 2011, avslutades den 7 mars 2011. I enlighet med artikel 3 andra stycket i avtalet träder avtalet sålunda i kraft den 1 maj 2011.

---

(1)  EUT L 291, 9.11.2010, s. 4.

---

FÖRORDNINGAR

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/3

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 405/2011

av den 19 april 2011

om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 15.1,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Provisoriska åtgärder

| (1) | Genom kommissionens förordning (EU) nr 1261/2010 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull) infördes en provisorisk utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EU) nr 1261/2010 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull) infördes en provisorisk utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien.

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingetts den 15 februari 2010 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av vissa stänger av rostfritt stål. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingetts den 15 februari 2010 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av vissa stänger av rostfritt stål.

| (3) | Såsom anges i skäl 23 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av subventionering och skada perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(3)

Såsom anges i skäl 23 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av subventionering och skada perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

1.2   Efterföljande förfarande

| (4) | Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska utjämningsåtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. Kommissionen fortsatte att inhämta alla upplysningar som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. De muntliga och skriftliga synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(4)

Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska utjämningsåtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. Kommissionen fortsatte att inhämta alla upplysningar som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. De muntliga och skriftliga synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

| (5) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska tullen. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa slutliga uppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska tullen. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa slutliga uppgifter.

1.3   Parter som berörs av förfarandet

| (6) | Eftersom inga synpunkter har lämnats beträffande de parter som berörs av förfarandet, bekräftas härmed skälen 5–22 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom inga synpunkter har lämnats beträffande de parter som berörs av förfarandet, bekräftas härmed skälen 5–22 i förordningen om provisorisk tull.

2.   PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (7) | Det erinras om att den berörda produkten, enligt skäl 24 i förordningen om provisorisk tull, definierades som stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, med ursprung i Indien. Produkterna klassificeras för närvarande enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 and 7222 20 89. |
| --- | --- |

(7)

Det erinras om att den berörda produkten, enligt skäl 24 i förordningen om provisorisk tull, definierades som stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, med ursprung i Indien. Produkterna klassificeras för närvarande enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 and 7222 20 89.

| (8) | En exporterande tillverkare i Indien hävdade att stänger av rostfritt stål med runt tvärsnitt med en diameter på mindre än 80 mm, men utanför toleransen H6 till H11, borde undantas från undersökningen eftersom de inte omfattas av produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(8)

En exporterande tillverkare i Indien hävdade att stänger av rostfritt stål med runt tvärsnitt med en diameter på mindre än 80 mm, men utanför toleransen H6 till H11, borde undantas från undersökningen eftersom de inte omfattas av produktdefinitionen.

| (9) | Det argumentet avvisades eftersom produktdefinitionen inte säger något om toleranser. Produktkontrollnumret i frågeformuläret innehåller ett fält för toleranser mellan H6 och H11, men det är bara för att möjliggöra jämförelser och har inga bindande konsekvenser för den produkt som är föremål för undersökning. Därför dras slutsatsen att produkter som ligger utanför toleransen H6 till H11 inte ska undantas. |
| --- | --- |

(9)

Det argumentet avvisades eftersom produktdefinitionen inte säger något om toleranser. Produktkontrollnumret i frågeformuläret innehåller ett fält för toleranser mellan H6 och H11, men det är bara för att möjliggöra jämförelser och har inga bindande konsekvenser för den produkt som är föremål för undersökning. Därför dras slutsatsen att produkter som ligger utanför toleransen H6 till H11 inte ska undantas.

| (10) | Det bör noteras att produkter utanför tolerans H6 till H11 togs i beaktande för beräkningen av de provisoriska subventions- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(10)

Det bör noteras att produkter utanför tolerans H6 till H11 togs i beaktande för beräkningen av de provisoriska subventions- och skademarginalerna.

2.2   Likadan produkt

| (11) | Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande den likadana produkten, bekräftas härmed skäl 25 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom inga synpunkter lämnats beträffande den likadana produkten, bekräftas härmed skäl 25 i förordningen om provisorisk tull.

3.   SUBVENTIONERING

3.1   Inledning

| (12) | I skäl 26 i förordningen om provisorisk tull nämndes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:






  a) | Tullkreditsystemet (Duty Entitlement Passbook Scheme). |
| --- | --- | --- |

(12)

I skäl 26 i förordningen om provisorisk tull nämndes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:

a)

Tullkreditsystemet (Duty Entitlement Passbook Scheme).

| b) | Systemet med förhandstillstånd (Advance Authorisation Scheme). |
| --- | --- |

b)

Systemet med förhandstillstånd (Advance Authorisation Scheme).

| c) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion Capital Goods Scheme). |
| --- | --- |

c)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion Capital Goods Scheme).

| d) | Systemet med exportorienterade företag (Export Oriented Units Scheme). |
| --- | --- |

d)

Systemet med exportorienterade företag (Export Oriented Units Scheme).

| e) | Exportkreditsystemet (Export Credit Scheme). |
| --- | --- |

e)

Exportkreditsystemet (Export Credit Scheme).

| (13) | Unionsindustrin undrade om inte kommissionen underlåtit att ta hänsyn till ett antal subventionssystem och menade att de subventioner som indiska tillverkare konstaterats erhålla därför undervärderats. |
| --- | --- |

(13)

Unionsindustrin undrade om inte kommissionen underlåtit att ta hänsyn till ett antal subventionssystem och menade att de subventioner som indiska tillverkare konstaterats erhålla därför undervärderats.

| (14) | Som svar på detta bör det noteras att klagomålet omfattade ett stort antal nationella och lokala subventionssystem som togs med i frågeformuläret till exporterande tillverkare i Indien och undersöktes av kommissionen. Det var dock bara för de system som anges i skäl 12 som det konstaterades att de undersökta exporterande tillverkarna i urvalet mottagit subventioner. |
| --- | --- |

(14)

Som svar på detta bör det noteras att klagomålet omfattade ett stort antal nationella och lokala subventionssystem som togs med i frågeformuläret till exporterande tillverkare i Indien och undersöktes av kommissionen. Det var dock bara för de system som anges i skäl 12 som det konstaterades att de undersökta exporterande tillverkarna i urvalet mottagit subventioner.

| (15) | Unionsindustrin hävdade också att kommissionens undersökningsresultat strider mot den slutsats som dragits av US Department of Commerce (US DOC) i ett utjämningsförfarande nyligen gällande viss stålexport från Indien, där mycket högre subventioner konstaterades. Det bör dock noteras att detta undersökningsresultat gäller en annan produkt och en annan undersökningsperiod. Således avvisas detta argument. |
| --- | --- |

(15)

Unionsindustrin hävdade också att kommissionens undersökningsresultat strider mot den slutsats som dragits av US Department of Commerce (US DOC) i ett utjämningsförfarande nyligen gällande viss stålexport från Indien, där mycket högre subventioner konstaterades. Det bör dock noteras att detta undersökningsresultat gäller en annan produkt och en annan undersökningsperiod. Således avvisas detta argument.

| (16) | I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 26–28 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(16)

I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 26–28 i förordningen om provisorisk tull.

3.2   Tullkreditsystemet (DEPBS)

| (17) | Flera parter hävdade att tullkreditsystemet inte borde betraktas som en utjämningsbar subvention, eftersom syftet med systemet är att avräkna importtullar. Såsom förklaras i skäl 38 i förordningen om provisorisk tull kan detta system inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror bland annat på att en exportör inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om ett alltför stort belopp i form av importtullar har utbetalats i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror lokalt och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är därför ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet. Således avvisas dessa argument. |
| --- | --- |

(17)

Flera parter hävdade att tullkreditsystemet inte borde betraktas som en utjämningsbar subvention, eftersom syftet med systemet är att avräkna importtullar. Såsom förklaras i skäl 38 i förordningen om provisorisk tull kan detta system inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror bland annat på att en exportör inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om ett alltför stort belopp i form av importtullar har utbetalats i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror lokalt och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är därför ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet. Således avvisas dessa argument.

| (18) | En part hävdade att det faktiska försäljningspriset vid försäljning av tullkreditlicensen var lägre än licensens värde och att förmånen därför var mindre. I det avseendet bör det noteras att förmånen inom ramen för detta system beräknades med utgångspunkt i beloppet för den kredit som beviljats enligt licensen, oavsett om licensen användes för att avräkna importtullar eller faktiskt såldes. Försäljning av en licens till ett lägre pris än det nominella värdet är ett rent kommersiellt beslut som inte påverkar storleken på den förmån som mottagits inom ramen för systemet. Således avvisas detta argument. |
| --- | --- |

(18)

En part hävdade att det faktiska försäljningspriset vid försäljning av tullkreditlicensen var lägre än licensens värde och att förmånen därför var mindre. I det avseendet bör det noteras att förmånen inom ramen för detta system beräknades med utgångspunkt i beloppet för den kredit som beviljats enligt licensen, oavsett om licensen användes för att avräkna importtullar eller faktiskt såldes. Försäljning av en licens till ett lägre pris än det nominella värdet är ett rent kommersiellt beslut som inte påverkar storleken på den förmån som mottagits inom ramen för systemet. Således avvisas detta argument.

| (19) | En part hävdade vidare att även om tullkreditsystemet betraktades som utjämningsbart, borde den förmån som erhållits inom ramen för systemet inte baseras på exportvärdet utan i stället på det faktiska utnyttjande av tullkreditlicensen. Här bör det erinras om att storleken på den utjämningsbara subventionen, i enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen, beräknades som den förmån som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker inom ramen för detta system. Vid den tidpunkten blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att ta ut tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på krediten för exporttransaktionen i fråga inom ramen för tullkreditsystemet. Eftersom ett företag känner till att det kommer att erhålla en subvention inom ramen för tullkreditsystemet, befinner det sig i en mer gynnsam position eftersom det kan låta subventionen avspeglas i lägre priser. Det är tidpunkten för exporten som är avgörande vid fastställandet av huruvida en förmån beviljats och inte huruvida krediten senare används, eftersom en exportör redan med denna lagstadgade rättighet har fått en bättre finansiell ställning. Således avvisas denna begäran. |
| --- | --- |

(19)

En part hävdade vidare att även om tullkreditsystemet betraktades som utjämningsbart, borde den förmån som erhållits inom ramen för systemet inte baseras på exportvärdet utan i stället på det faktiska utnyttjande av tullkreditlicensen. Här bör det erinras om att storleken på den utjämningsbara subventionen, i enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen, beräknades som den förmån som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker inom ramen för detta system. Vid den tidpunkten blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att ta ut tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på krediten för exporttransaktionen i fråga inom ramen för tullkreditsystemet. Eftersom ett företag känner till att det kommer att erhålla en subvention inom ramen för tullkreditsystemet, befinner det sig i en mer gynnsam position eftersom det kan låta subventionen avspeglas i lägre priser. Det är tidpunkten för exporten som är avgörande vid fastställandet av huruvida en förmån beviljats och inte huruvida krediten senare används, eftersom en exportör redan med denna lagstadgade rättighet har fått en bättre finansiell ställning. Således avvisas denna begäran.

| (20) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på detta system, bekräftas skälen 29–41 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på detta system, bekräftas skälen 29–41 i förordningen om provisorisk tull.

3.3   Systemet med förhandstillstånd (AAS)

| (21) | En part hävdade att systemet med förhandstillstånd borde betraktas som ett restitutionssystem, eftersom de varor som importeras används för att tillverka exportvaror. Som svar på detta argument förklarades i skäl 54 i förordningen om provisorisk tull att det delsystem som använts i detta fall inte kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Indiens myndigheter tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses det att standardnormerna för den berörda produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). Delsystemet är således utjämningsbart, och argumentet avvisas härmed. |
| --- | --- |

(21)

En part hävdade att systemet med förhandstillstånd borde betraktas som ett restitutionssystem, eftersom de varor som importeras används för att tillverka exportvaror. Som svar på detta argument förklarades i skäl 54 i förordningen om provisorisk tull att det delsystem som använts i detta fall inte kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller som ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Indiens myndigheter tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses det att standardnormerna för den berörda produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna har inte heller företagit några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). Delsystemet är således utjämningsbart, och argumentet avvisas härmed.

| (22) | När det gäller beräkningen av subventionsbeloppet måste förmåner inom ramen för systemet med förhandstillstånd som genereras av andra produkter än den berörda produkten tas i beaktande vid fastställandet av beloppet för den utjämningsbara förmånen, i motsats till vad som hävdats av en part. Enligt detta system finns det ingen skyldighet att begränsa användningen av förmånen till import av tullfria insatsvaror som är knutna till en särskild produkt. Den berörda produkten kan således komma i fråga för alla förmåner som uppstår inom ramen för systemet med förhandstillstånd. |
| --- | --- |

(22)

När det gäller beräkningen av subventionsbeloppet måste förmåner inom ramen för systemet med förhandstillstånd som genereras av andra produkter än den berörda produkten tas i beaktande vid fastställandet av beloppet för den utjämningsbara förmånen, i motsats till vad som hävdats av en part. Enligt detta system finns det ingen skyldighet att begränsa användningen av förmånen till import av tullfria insatsvaror som är knutna till en särskild produkt. Den berörda produkten kan således komma i fråga för alla förmåner som uppstår inom ramen för systemet med förhandstillstånd.

| (23) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på detta system, bekräftas skälen 42–58 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på detta system, bekräftas skälen 42–58 i förordningen om provisorisk tull.

3.4   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS)

| (24) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på detta system, bekräftas skäl 59 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på detta system, bekräftas skäl 59 i förordningen om provisorisk tull.

3.5   Systemet med exportorienterade företag (EOUS)

| (25) | Innan ett antal synpunkter från det företag i urvalet som hade status som exportorienterat företag bemöts, bör det erinras om att en mycket viktig skyldighet för ett exportorienterat företag enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 respektive 2009–2014 är att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. att företaget under en referensperiod (5 år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor. Alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster kan inrättas inom ramen för systemet med exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(25)

Innan ett antal synpunkter från det företag i urvalet som hade status som exportorienterat företag bemöts, bör det erinras om att en mycket viktig skyldighet för ett exportorienterat företag enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2004–2009 respektive 2009–2014 är att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. att företaget under en referensperiod (5 år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor. Alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster kan inrättas inom ramen för systemet med exportorienterade företag.

| (26) | I gengäld är exportorienterade företag berättigade till ett antal förmåner som anges i skäl 66 i förordningen om provisorisk tull. De är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. För att få dessa subventioner är det i enlighet med punkt 6.1 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2009–2014 ett oeftergivligt villkor att ett exportorienterat företag har som mål att exportera. |
| --- | --- |

(26)

I gengäld är exportorienterade företag berättigade till ett antal förmåner som anges i skäl 66 i förordningen om provisorisk tull. De är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. För att få dessa subventioner är det i enlighet med punkt 6.1 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken för 2009–2014 ett oeftergivligt villkor att ett exportorienterat företag har som mål att exportera.

| (27) | Alla de undantag som ett exportorienterat företag omfattas av är rättsligt knutna till exportresultat. Systemet med exportorienterade företag kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led h–i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

Alla de undantag som ett exportorienterat företag omfattas av är rättsligt knutna till exportresultat. Systemet med exportorienterade företag kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led h–i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler för restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler för restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen.

| (28) | Vidare har det inte kunnat fastställas att de indiska myndigheterna tillämpar ett kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra om tull- och/eller omsättningsskattebefriade insatsvaror förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Syftet med det kontrollsystem som finns är att övervaka skyldigheten att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta och inte förbrukningen av importvaror i förhållande till produktionen av exportvaror. |
| --- | --- |

(28)

Vidare har det inte kunnat fastställas att de indiska myndigheterna tillämpar ett kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra om tull- och/eller omsättningsskattebefriade insatsvaror förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Syftet med det kontrollsystem som finns är att övervaka skyldigheten att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta och inte förbrukningen av importvaror i förhållande till produktionen av exportvaror.

| (29) | När det gäller den part som har status som exportorienterat företag, gäller två villkor för att en förmån ska vara utjämningsbar: i) ett kontrollsystem saknas; ii) alltför stor avskrivning förekommer. Som svar på detta bör det noteras att det är grundläggande att de indiska myndigheterna kan visa att ett lämpligt kontrollsystem införts för att fastställa vilka insatsvaror som förbrukats under produktionsprocessen och i vilka mängder. Avsaknaden av ett lämpligt kontrollsystem behandlas mer ingående nedan. När det gäller frågan om alltför stor avskrivning, är den bara relevant i fall där det slagits fast att ett system, i det här fallet systemet med exportorienterade företag, är ett tillåtet restitutionssystem som uppfyller kraven i bilagorna I–III i grundförordningen. Såsom redan förklarats i skäl 27 kan inte systemet med exportorienterade företag betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

När det gäller den part som har status som exportorienterat företag, gäller två villkor för att en förmån ska vara utjämningsbar: i) ett kontrollsystem saknas; ii) alltför stor avskrivning förekommer. Som svar på detta bör det noteras att det är grundläggande att de indiska myndigheterna kan visa att ett lämpligt kontrollsystem införts för att fastställa vilka insatsvaror som förbrukats under produktionsprocessen och i vilka mängder. Avsaknaden av ett lämpligt kontrollsystem behandlas mer ingående nedan. När det gäller frågan om alltför stor avskrivning, är den bara relevant i fall där det slagits fast att ett system, i det här fallet systemet med exportorienterade företag, är ett tillåtet restitutionssystem som uppfyller kraven i bilagorna I–III i grundförordningen. Såsom redan förklarats i skäl 27 kan inte systemet med exportorienterade företag betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen.

| (30) | Parten framhöll vidare att systemet med exportorienterade företag till sin natur är sådant att det tillåter tullfri import av råvaror för export av slutprodukter. Parten hävdade att systemet med exportorienterade företag kan likställas med det särskilda tullförfarandet med aktiv förädling, inte restitution. Det hävdades att det finns stora skillnader mellan de två systemen, oavsett om de teoretiskt ger samma resultat (export av varor som innehåller råvaror för vilka importtullen uteblivit). Till stöd för sitt påstående hävdade parten att exportören inom ramen för ett restitutionssystem har rätt att begära återbetalning av tullar för råvaror som ingår i de slutliga varorna. Inom systemet med aktiv förädling är exportören befriad från eventuella importtullar men har en rättslig skyldighet att betala tull för alla slutliga varor som säljs på hemmamarknaden. Parten hävdade att det inte kan förekomma alltför stor avskrivning inom ramen för det sistnämnda systemet. |
| --- | --- |

(30)

Parten framhöll vidare att systemet med exportorienterade företag till sin natur är sådant att det tillåter tullfri import av råvaror för export av slutprodukter. Parten hävdade att systemet med exportorienterade företag kan likställas med det särskilda tullförfarandet med aktiv förädling, inte restitution. Det hävdades att det finns stora skillnader mellan de två systemen, oavsett om de teoretiskt ger samma resultat (export av varor som innehåller råvaror för vilka importtullen uteblivit). Till stöd för sitt påstående hävdade parten att exportören inom ramen för ett restitutionssystem har rätt att begära återbetalning av tullar för råvaror som ingår i de slutliga varorna. Inom systemet med aktiv förädling är exportören befriad från eventuella importtullar men har en rättslig skyldighet att betala tull för alla slutliga varor som säljs på hemmamarknaden. Parten hävdade att det inte kan förekomma alltför stor avskrivning inom ramen för det sistnämnda systemet.

| (31) | Som svar på detta bör det först och främst noteras att det kan fastslås om ett alltför stort belopp har utbetalats endast om det finns ett kontrollsystem för att övervaka förbrukningen av importvaror i förhållande till produktionen av exportvaror. När det gäller partens påstående att systemet med exportorienterade företag inte är ett restitutionssystem, bör det noteras att det i fotnot 2 i bilaga I till grundförordningen tydligt anges att avskrivning eller restitution avser hel eller delvis befrielse från eller anstånd med importavgifter. Det bör stå klart att grundprincipen för system för tullrestitution eller återbetalning av eller befrielse från importtull är densamma, dvs. att en förutsättning för befrielse från eller återbetalning av importtullar på råvaror är att råvarorna används vid tillverkning av produkter som sedan exporteras. Slutligen bör det stå klart att systemet med exportorienterade företag måste uppfylla kraven i bilagorna I–III i grundförordningen för att betraktas som ett tillåtet restitutionssystem. |
| --- | --- |

(31)

Som svar på detta bör det först och främst noteras att det kan fastslås om ett alltför stort belopp har utbetalats endast om det finns ett kontrollsystem för att övervaka förbrukningen av importvaror i förhållande till produktionen av exportvaror. När det gäller partens påstående att systemet med exportorienterade företag inte är ett restitutionssystem, bör det noteras att det i fotnot 2 i bilaga I till grundförordningen tydligt anges att avskrivning eller restitution avser hel eller delvis befrielse från eller anstånd med importavgifter. Det bör stå klart att grundprincipen för system för tullrestitution eller återbetalning av eller befrielse från importtull är densamma, dvs. att en förutsättning för befrielse från eller återbetalning av importtullar på råvaror är att råvarorna används vid tillverkning av produkter som sedan exporteras. Slutligen bör det stå klart att systemet med exportorienterade företag måste uppfylla kraven i bilagorna I–III i grundförordningen för att betraktas som ett tillåtet restitutionssystem.

| (32) | Parten hävdade vidare att ett exportorienterat företag omfattas av ett lämpligt kontrollsystem och ytterligare kontrollåtgärder gällande både exporten och den inhemska försäljningen. Det hävdades att inte bara utrikeshandelspolitiken och förfarandehandboken (HOP), där de lagar och förfaranden som gäller exportorienterade företag fastställs, var relevanta. Det borde även undersökas om det finns andra indiska lagar och författningar som innebär att ett rimligt och effektivt kontrollsystem inrättas. Till stöd för sin begäran hävdade parten att man enligt avsnitt 6.10.1 i förfarandehandboken omfattas av en rättslig skyldighet att föra korrekta räkenskaper och ska lämna digitalt signerade kvartals- och årsrapporter över import, inhemska inköp, export och inhemsk försäljning. Parten hävdade vidare att man enligt lagen om central punktskatt (Central Excise Act) från 1944 har en rättslig skyldighet att vid inhemsk försäljning utfärda en skattefaktura där det bl.a. tydligt framgår vilka skatter som ska betalas. I lagen om central punktskatt anges också att parten varje månad ska lämna fullständiga uppgifter om sin inhemska försäljning till myndigheterna. Enligt bolagslagen (Companies Act) från 1956 och gällande redovisningsstandarder har parten även en rättslig skyldighet att i sina granskade årsredovisningar lämna ingående uppgifter om import och inhemsk anskaffning, samt om export och inhemsk försäljning. |
| --- | --- |

(32)

Parten hävdade vidare att ett exportorienterat företag omfattas av ett lämpligt kontrollsystem och ytterligare kontrollåtgärder gällande både exporten och den inhemska försäljningen. Det hävdades att inte bara utrikeshandelspolitiken och förfarandehandboken (HOP), där de lagar och förfaranden som gäller exportorienterade företag fastställs, var relevanta. Det borde även undersökas om det finns andra indiska lagar och författningar som innebär att ett rimligt och effektivt kontrollsystem inrättas. Till stöd för sin begäran hävdade parten att man enligt avsnitt 6.10.1 i förfarandehandboken omfattas av en rättslig skyldighet att föra korrekta räkenskaper och ska lämna digitalt signerade kvartals- och årsrapporter över import, inhemska inköp, export och inhemsk försäljning. Parten hävdade vidare att man enligt lagen om central punktskatt (Central Excise Act) från 1944 har en rättslig skyldighet att vid inhemsk försäljning utfärda en skattefaktura där det bl.a. tydligt framgår vilka skatter som ska betalas. I lagen om central punktskatt anges också att parten varje månad ska lämna fullständiga uppgifter om sin inhemska försäljning till myndigheterna. Enligt bolagslagen (Companies Act) från 1956 och gällande redovisningsstandarder har parten även en rättslig skyldighet att i sina granskade årsredovisningar lämna ingående uppgifter om import och inhemsk anskaffning, samt om export och inhemsk försäljning.

| (33) | Som svar på detta ifrågasätts inte att bolagslagen kanske fastställer ramarna för redovisningsstandarder i Indien. Vid bedömningen av om systemet för exportorienterade företag är utjämningsbart är dock den relevanta frågan huruvida myndigheterna har infört ett system varigenom det kan bekräftas om tull- eller skattebefriade insatsvaror förbrukats vid tillverkningen av exportvarorna, och i så fall i vilka mängder. |
| --- | --- |

(33)

Som svar på detta ifrågasätts inte att bolagslagen kanske fastställer ramarna för redovisningsstandarder i Indien. Vid bedömningen av om systemet för exportorienterade företag är utjämningsbart är dock den relevanta frågan huruvida myndigheterna har infört ett system varigenom det kan bekräftas om tull- eller skattebefriade insatsvaror förbrukats vid tillverkningen av exportvarorna, och i så fall i vilka mängder.

| (34) | Kraven enligt lagen om central punktskatt har ett helt annat syfte, nämligen att se till att gällande skatter betalas vid försäljning på hemmamarknaden i Indien. Den innehåller inga bestämmelser om kontroll av varor som importerats tullfritt eller av det samband mellan tullfria insatsvaror och resulterande exportprodukter som krävs för restitutionssystem. |
| --- | --- |

(34)

Kraven enligt lagen om central punktskatt har ett helt annat syfte, nämligen att se till att gällande skatter betalas vid försäljning på hemmamarknaden i Indien. Den innehåller inga bestämmelser om kontroll av varor som importerats tullfritt eller av det samband mellan tullfria insatsvaror och resulterande exportprodukter som krävs för restitutionssystem.

| (35) | När det gäller de ytterligare kontrollmöjligheterna bör det erinras om att ett exportorienterat företag inte har någon skyldighet att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och bestämmelsen för de produkter som framställs med hjälp av de importerade varorna (se punkt 69 i förordningen om provisorisk tull). Endast sådana kontroller av sändningar skulle emellertid kunna ge Indiens myndigheter tillräcklig information om den slutliga bestämmelsen för insatsvaror, så att de kan kontrollera att befrielsen från tull och omsättningsskatt inte omfattar mer än insatsvarorna för exportproduktionen. |
| --- | --- |

(35)

När det gäller de ytterligare kontrollmöjligheterna bör det erinras om att ett exportorienterat företag inte har någon skyldighet att påvisa sambandet mellan varje enskild importsändning och bestämmelsen för de produkter som framställs med hjälp av de importerade varorna (se punkt 69 i förordningen om provisorisk tull). Endast sådana kontroller av sändningar skulle emellertid kunna ge Indiens myndigheter tillräcklig information om den slutliga bestämmelsen för insatsvaror, så att de kan kontrollera att befrielsen från tull och omsättningsskatt inte omfattar mer än insatsvarorna för exportproduktionen.

| (36) | Trots noggrant övervägande av de uppgifter som lämnats av denna part, bekräftades det följaktligen att Indiens myndigheter inte tillämpar ett effektivt kontrollsystem eller kontrollförfarande för att avgöra om tull- eller omsättningsskattebefriade insatsvaror förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). De indiska myndigheterna företog inte några ytterligare granskningar som grundade sig på de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). De indiska myndigheterna kunde inte heller bevisa att det inte förekom någon alltför stor avskrivning. |
| --- | --- |

(36)

Trots noggrant övervägande av de uppgifter som lämnats av denna part, bekräftades det följaktligen att Indiens myndigheter inte tillämpar ett effektivt kontrollsystem eller kontrollförfarande för att avgöra om tull- eller omsättningsskattebefriade insatsvaror förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). De indiska myndigheterna företog inte några ytterligare granskningar som grundade sig på de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). De indiska myndigheterna kunde inte heller bevisa att det inte förekom någon alltför stor avskrivning.

| (37) | Parten menade att kommissionen vid beräkningen av subventionsbeloppet borde ha tagit hänsyn till tullar som betalats på inhemsk försäljning av färdiga produkter. Som svar på detta argument bör det noteras att även om syftet med att etablera sig som ett exportorienterat företag är att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, har ett sådant företag möjlighet att sälja en del av sin tillverkning på den inhemska marknaden. Inom ramen för systemet med exportorienterade företag behandlas varorna som importvaror, trots att bara en förmånlig tull på 50 % behöver betalas. Situationen för ett exportorienterat företag skiljer sig i det avseendet inte från situationen för andra företag som är verksamma på den inhemska marknaden, dvs. tillämpliga tullar och skatter måste betalas för köpta varor. Här bör det klargöras att ett beslut från myndigheternas sida att beskatta varor avsedda för förbrukning på den inhemska marknaden inte innebär att befrielsen från importtullar och återbetalningen av omsättningsskatt för ett exportorienterat företag inte utgör en förmån när det gäller exportförsäljningen av den berörda produkten. Dessutom har försäljningen på den inhemska marknaden ingen inverkan på den mer allmänna bedömningen av om det finns ett lämpligt kontrollsystem. |
| --- | --- |

(37)

Parten menade att kommissionen vid beräkningen av subventionsbeloppet borde ha tagit hänsyn till tullar som betalats på inhemsk försäljning av färdiga produkter. Som svar på detta argument bör det noteras att även om syftet med att etablera sig som ett exportorienterat företag är att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, har ett sådant företag möjlighet att sälja en del av sin tillverkning på den inhemska marknaden. Inom ramen för systemet med exportorienterade företag behandlas varorna som importvaror, trots att bara en förmånlig tull på 50 % behöver betalas. Situationen för ett exportorienterat företag skiljer sig i det avseendet inte från situationen för andra företag som är verksamma på den inhemska marknaden, dvs. tillämpliga tullar och skatter måste betalas för köpta varor. Här bör det klargöras att ett beslut från myndigheternas sida att beskatta varor avsedda för förbrukning på den inhemska marknaden inte innebär att befrielsen från importtullar och återbetalningen av omsättningsskatt för ett exportorienterat företag inte utgör en förmån när det gäller exportförsäljningen av den berörda produkten. Dessutom har försäljningen på den inhemska marknaden ingen inverkan på den mer allmänna bedömningen av om det finns ett lämpligt kontrollsystem.

| (38) | Parten menade också att kommissionen använder fel nämnare vid beräkningen av subventionsbeloppet. Man hävdade att den korrekta nämnaren är hela försäljningsomsättningen och inte exportomsättningen. Påståendet måste avvisas. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades det subventionsbelopp (täljaren) som beräknats inom systemet i proportion till den sammanlagda exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnaren), eftersom subventionen är knuten till exportresultaten. Möjligheten för ett exportorienterat företag att sälja en del av tillverkningen på den inhemska marknaden ändrar inte det faktum att systemet med exportorienterade företag är tydligt inriktat på export. |
| --- | --- |

(38)

Parten menade också att kommissionen använder fel nämnare vid beräkningen av subventionsbeloppet. Man hävdade att den korrekta nämnaren är hela försäljningsomsättningen och inte exportomsättningen. Påståendet måste avvisas. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades det subventionsbelopp (täljaren) som beräknats inom systemet i proportion till den sammanlagda exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnaren), eftersom subventionen är knuten till exportresultaten. Möjligheten för ett exportorienterat företag att sälja en del av tillverkningen på den inhemska marknaden ändrar inte det faktum att systemet med exportorienterade företag är tydligt inriktat på export.

| (39) | Slutligen hävdade parten att den förmån som företaget fått borde vara lika stor som kreditkostnaderna för de indiska myndigheterna mellan tidpunkten för importen av råvarorna och tidpunkten för exporten av de färdiga stängerna av rostfritt stål från Indien. Till stöd för sitt påstående hänvisade parten till ett preliminärt undersökningsresultat från US DOC nyligen i en antisubventionsöversyn avseende en ny exportör, där obetalda tullar betraktades som räntefria lån till företaget vid tidpunkten för importen. Som svar på detta ska det noteras att kommissionen inte är bunden vid någon beräkningsmetod som tillämpas av US DOC utan måste tillämpa grundförordningens bestämmelser. I detta fall förklaras den använda beräkningsmetoden i skälen 75 och 76 i förordningen om provisorisk tull. Detta argument skulle under alla omständigheter vara relevant endast om uppskov (fotnot 3 i bilaga I till grundförordningen) med tullarna beviljats i stället för befrielse, som det handlar om här. |
| --- | --- |

(39)

Slutligen hävdade parten att den förmån som företaget fått borde vara lika stor som kreditkostnaderna för de indiska myndigheterna mellan tidpunkten för importen av råvarorna och tidpunkten för exporten av de färdiga stängerna av rostfritt stål från Indien. Till stöd för sitt påstående hänvisade parten till ett preliminärt undersökningsresultat från US DOC nyligen i en antisubventionsöversyn avseende en ny exportör, där obetalda tullar betraktades som räntefria lån till företaget vid tidpunkten för importen. Som svar på detta ska det noteras att kommissionen inte är bunden vid någon beräkningsmetod som tillämpas av US DOC utan måste tillämpa grundförordningens bestämmelser. I detta fall förklaras den använda beräkningsmetoden i skälen 75 och 76 i förordningen om provisorisk tull. Detta argument skulle under alla omständigheter vara relevant endast om uppskov (fotnot 3 i bilaga I till grundförordningen) med tullarna beviljats i stället för befrielse, som det handlar om här.

| (40) | Mot bakgrund av detta bekräftas härmed skälen 60–77 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(40)

Mot bakgrund av detta bekräftas härmed skälen 60–77 i förordningen om provisorisk tull.

3.6   Exportkreditsystemet (ECS)

| (41) | En part tillstod att man beviljats en förmånlig räntesats för sin export men menade att den var betydligt högre än de rådande räntesatserna i EU och därför inte borde betraktas som en förmån. |
| --- | --- |

(41)

En part tillstod att man beviljats en förmånlig räntesats för sin export men menade att den var betydligt högre än de rådande räntesatserna i EU och därför inte borde betraktas som en förmån.

| (42) | Som svar på detta bör det noteras att subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalas för exportkrediter och det belopp som skulle ha betalats för vanliga affärskrediter som utnyttjas av det berörda företaget i Indien. I det här fallet användes ett nationellt riktmärke för att beräkna subventionsbeloppet. Detta argument avvisas därför. |
| --- | --- |

(42)

Som svar på detta bör det noteras att subventionsbeloppet beräknades på grundval av skillnaden mellan den ränta som betalas för exportkrediter och det belopp som skulle ha betalats för vanliga affärskrediter som utnyttjas av det berörda företaget i Indien. I det här fallet användes ett nationellt riktmärke för att beräkna subventionsbeloppet. Detta argument avvisas därför.

| (43) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på detta system, bekräftas skälen 78–86 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(43)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter på detta system, bekräftas skälen 78–86 i förordningen om provisorisk tull.

3.7   Storleken på utjämningsbara subventioner

| (44) | Storleken på de utjämningsbara subventionerna enligt grundförordningen, uttryckt i värde, är mellan 3,3 % och 4,3 %. Eftersom detta motsvarar den nivå som fastställs i skäl 87 i förordningen om provisorisk tull, bekräftas det skälet.










  SYSTEM→ | DEPBS (3) | AAS (3) | EOU (3) | ECS (3) | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FÖRETAG | | | | | |
| Chandan Steel Ltd | 1,5 % | 1,5 % | | 0,4 % | 3,4 % |
| Venusgruppen | 2,6 % till 3,4 % | 0 till 0,8 % | | | 3,3 % (4) |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | | | 4,3 % | | 4,3 % |

(44)

Storleken på de utjämningsbara subventionerna enligt grundförordningen, uttryckt i värde, är mellan 3,3 % och 4,3 %. Eftersom detta motsvarar den nivå som fastställs i skäl 87 i förordningen om provisorisk tull, bekräftas det skälet.

SYSTEM→

DEPBS (3)

AAS (3)

EOU (3)

ECS (3)

Totalt

FÖRETAG

Chandan Steel Ltd

1,5 %

1,5 %

0,4 %

3,4 %

Venusgruppen

2,6 % till 3,4 %

0 till 0,8 %

3,3 % (4)

Viraj Profiles Vpl. Ltd

4,3 %

4,3 %

| (45) | Den metod som användes för att fastställa subventionsmarginalerna för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet beskrivs i skäl 88 i förordningen om provisorisk tull. I enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen uppgick subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet, beräknad på grundval av den vägda genomsnittliga subventionsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga företagen i urvalet, till 4,0 %. Skäl 88 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därmed. |
| --- | --- |

(45)

Den metod som användes för att fastställa subventionsmarginalerna för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet beskrivs i skäl 88 i förordningen om provisorisk tull. I enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen uppgick subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet, beräknad på grundval av den vägda genomsnittliga subventionsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga företagen i urvalet, till 4,0 %. Skäl 88 i förordningen om provisorisk tull bekräftas därmed.

| (46) | Grunden för fastställandet av den landsomfattande subventionsmarginalen beskrivs i skäl 89 i förordningen om provisorisk tull. Eftersom det inte inkommit några synpunkter rörande detta, bekräftas härmed skäl 89 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(46)

Grunden för fastställandet av den landsomfattande subventionsmarginalen beskrivs i skäl 89 i förordningen om provisorisk tull. Eftersom det inte inkommit några synpunkter rörande detta, bekräftas härmed skäl 89 i förordningen om provisorisk tull.

4.   UNIONSINDUSTRIN

| (47) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrin, bekräftas härmed skälen 90–93 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(47)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrin, bekräftas härmed skälen 90–93 i förordningen om provisorisk tull.

5.   SKADA

| (48) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande skada, bekräftas härmed skälen 94–122 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande skada, bekräftas härmed skälen 94–122 i förordningen om provisorisk tull.

6.   ORSAKSSAMBAND

| (49) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande orsakssamband, bekräftas härmed skälen 123–136 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(49)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande orsakssamband, bekräftas härmed skälen 123–136 i förordningen om provisorisk tull.

7.   UNIONENS INTRESSE

| (50) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionens intresse, bekräftas härmed slutsatserna i skälen 137–148 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionens intresse, bekräftas härmed slutsatserna i skälen 137–148 i förordningen om provisorisk tull.

8.   SLUTGILTIGA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

8.1   Nivå för undanröjande av skada

| (51) | En part hävdade att den genomsnittliga vinstmarginalen före skatt på 9,5 %, baserad på situationen 2007, som användes för att beräkna det icke-skadevållande priset och fastställa skademarginalen, inte var representativt för industrins vinstmarginal före skatt på lång sikt. Det hävdades att det år på vilket denna vinstmarginal baserats räknades som ett exceptionellt år och att åren 2005–2006 skulle vara mer representativa eftersom de var normala räkenskapsår med vinstmarginaler på mellan 4 % och 6 %. |
| --- | --- |

(51)

En part hävdade att den genomsnittliga vinstmarginalen före skatt på 9,5 %, baserad på situationen 2007, som användes för att beräkna det icke-skadevållande priset och fastställa skademarginalen, inte var representativt för industrins vinstmarginal före skatt på lång sikt. Det hävdades att det år på vilket denna vinstmarginal baserats räknades som ett exceptionellt år och att åren 2005–2006 skulle vara mer representativa eftersom de var normala räkenskapsår med vinstmarginaler på mellan 4 % och 6 %.

| (52) | Det lönsamhetsmål som tillämpades i det provisoriska skedet baserades på den vägda genomsnittliga vinstmarginal som uppnåddes av de utvalda unionstillverkarna 2007. Det året betraktades som det senaste representativa år då unionstillverkarna inte drabbades av skadevållande subventionering. Synpunkten avvisas därför, och den vinstmarginal som tillämpades i det provisoriska skedet bekräftas härmed. |
| --- | --- |

(52)

Det lönsamhetsmål som tillämpades i det provisoriska skedet baserades på den vägda genomsnittliga vinstmarginal som uppnåddes av de utvalda unionstillverkarna 2007. Det året betraktades som det senaste representativa år då unionstillverkarna inte drabbades av skadevållande subventionering. Synpunkten avvisas därför, och den vinstmarginal som tillämpades i det provisoriska skedet bekräftas härmed.

| (53) | Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter på nivån för undanröjande av skada, bekräftas härmed skälen 149–153 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(53)

Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter på nivån för undanröjande av skada, bekräftas härmed skälen 149–153 i förordningen om provisorisk tull.

8.2   Slutsats om nivån för undanröjande av skada

| (54) | Den metod som tillämpades i förordningen om provisorisk tull bekräftas härmed. |
| --- | --- |

(54)

Den metod som tillämpades i förordningen om provisorisk tull bekräftas härmed.

8.3   Nivå på tullarna

| (55) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen bör en slutgiltig utjämningstull införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som den subventionerade importen vållat, utan att den subventionsmarginal som konstaterats överskrids. |
| --- | --- |

(55)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen bör en slutgiltig utjämningstull införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som den subventionerade importen vållat, utan att den subventionsmarginal som konstaterats överskrids.

| (56) | På grundval av ovanstående har utjämningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med subventionsmarginalerna. De föreslagna utjämningstullsatserna blir då följande:








  Företag | Subventionsmarginal | Skademarginal | Utjämningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd | 3,4 % | 28,6 % | 3,4 % |
| Venusgruppen | 3,3 % | 45,9 % | 3,3 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % |
| Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet | 4,0 % | 44,4 % | 4,0 % |
| Övriga företag | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % |

(56)

På grundval av ovanstående har utjämningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med subventionsmarginalerna. De föreslagna utjämningstullsatserna blir då följande:

Företag

Subventionsmarginal

Skademarginal

Utjämningstullsats

Chandan Steel Ltd

3,4 %

28,6 %

3,4 %

Venusgruppen

3,3 %

45,9 %

3,3 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd

4,3 %

51,5 %

4,3 %

Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

4,0 %

44,4 %

4,0 %

Övriga företag

4,3 %

51,5 %

4,3 %

| (57) | Storleken på de individuella företagsspecifika utjämningstullar som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De återspeglar därför den situation som i denna undersökning konstaterats föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(57)

Storleken på de individuella företagsspecifika utjämningstullar som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De återspeglar därför den situation som i denna undersökning konstaterats föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i Indien som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.

| (58) | Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik utjämningstullsats (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya tillverknings- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (5) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och försäljning på hemmamarknaden eller på export som hänger samman med t.ex. namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(58)

Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik utjämningstullsats (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya tillverknings- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (5) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och försäljning på hemmamarknaden eller på export som hänger samman med t.ex. namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

8.4   Slutgiltigt uttag av provisorisk tull

| (59) | Med hänsyn till de konstaterade subventionsmarginalernas storlek och nivån på den skada som vållats unionsindustrin anses det nödvändigt att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska utjämningstull som infördes genom förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(59)

Med hänsyn till de konstaterade subventionsmarginalernas storlek och nivån på den skada som vållats unionsindustrin anses det nödvändigt att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska utjämningstull som infördes genom förordningen om provisorisk tull.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

1.   En slutgiltig utjämningstull införs härmed på import av stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89, med ursprung i Indien.

2.   Följande slutgiltiga utjämningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd, Mumbai | 3,4 | B002 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
  Precision Metals, Mumbai;
  Hindustan Inox Ltd, Mumbai;
  Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai | 3,3 | B003 |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane | 4,3 | B004 |
| Företag som förtecknas i bilagan | 4,0 | B005 |
| Övriga företag | 4,3 | B999 |

Företag

Tull (%)

Taric-tilläggsnummer

Chandan Steel Ltd, Mumbai

3,4

B002

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;

Precision Metals, Mumbai;

Hindustan Inox Ltd, Mumbai;

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai

3,3

B003

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane

4,3

B004

Företag som förtecknas i bilagan

4,0

B005

Övriga företag

4,3

B999

3.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska utjämningstullar enligt förordning (EU) nr 1261/2010 på import av stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89, med ursprung i Indien, ska tas ut slutgiltigt.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 april 2011.

På rådets vägnar

MARTONYI J.

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUT L 343, 29.12.2010, s. 57.

2

(3)  Subventioner markerade med en asterisk är exportsubventioner.

3

(4)  Vägt genomsnitt för gruppen.

4

(5)  Europeiska kommission, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgien.

5

---

BILAGA

SAMARBETSVILLIGA EXPORTERANDE TILLVERKARE I INDIEN SOM INTE INGICK I URVALET

TARIC-TILLÄGGSNUMMER B005

| Företagsnamn | Ort |
| --- | --- |
| Ambica Steel Ltd | New Delhi |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Navi-Mumbai |
| Chase Bright Steel Ltd | Navi-Mumbai |
| D.H. Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Facor Steels Ltd | Nagpur |
| Global smelters Ltd | Kanpur |
| Indian Steel Works Ltd | Navi-Mumbai |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Mumbai |
| Laxcon Steels Ltd | Ahmedabad |
| Meltroll Engineering Pvt. Ltd | Mumbai |
| Mukand Ltd | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd | Mumbai |
| Panchmahal Steel Ltd | Kalol |
| Raajratna Metal Industries Ltd | Ahmedabad |
| Rimjhim Ispat Ltd | Kanpur |
| Sindia Steels Ltd | Mumbai |
| SKM Steels Ltd | Mumbai |
| Parekh Bright Bars Pvt. Ltd | Thane |
| Shah Alloys Ltd | Gandhinagar |

Företagsnamn

Ort

Ambica Steel Ltd

New Delhi

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Navi-Mumbai

Chase Bright Steel Ltd

Navi-Mumbai

D.H. Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Facor Steels Ltd

Nagpur

Global smelters Ltd

Kanpur

Indian Steel Works Ltd

Navi-Mumbai

Jyoti Steel Industries Ltd

Mumbai

Laxcon Steels Ltd

Ahmedabad

Meltroll Engineering Pvt. Ltd

Mumbai

Mukand Ltd

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

Mumbai

Panchmahal Steel Ltd

Kalol

Raajratna Metal Industries Ltd

Ahmedabad

Rimjhim Ispat Ltd

Kanpur

Sindia Steels Ltd

Mumbai

SKM Steels Ltd

Mumbai

Parekh Bright Bars Pvt. Ltd

Thane

Shah Alloys Ltd

Gandhinagar

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 406/2011

av den 27 april 2011

om ändring av förordning (EG) nr 2380/2001 vad gäller sammansättningen av fodertillsatsen alfamaduramicinammonium

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1831/2003 kan ett godkännande av en fodertillsats ändras efter en begäran från innehavaren av godkännandet och ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten). |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1831/2003 kan ett godkännande av en fodertillsats ändras efter en begäran från innehavaren av godkännandet och ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten).

| (2) | Användning av alfamaduramicinammonium, som tillhör gruppen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser, godkändes för tio år i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) som fodertillsats för slaktkycklingar genom kommissionens förordning (EG) nr 2430/1999 (3) och för kalkoner genom kommissionens förordning (EG) nr 2380/2001 (4). |
| --- | --- |

(2)

Användning av alfamaduramicinammonium, som tillhör gruppen koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser, godkändes för tio år i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) som fodertillsats för slaktkycklingar genom kommissionens förordning (EG) nr 2430/1999 (3) och för kalkoner genom kommissionens förordning (EG) nr 2380/2001 (4).

| (3) | Innehavaren av godkännandet har lämnat in en ansökan om ändring av godkännandet vad gäller sammansättningen av fodertillsatsens bärsubstans. Innehavaren av godkännandet har lämnat in relevanta uppgifter som stöd för begäran. |
| --- | --- |

(3)

Innehavaren av godkännandet har lämnat in en ansökan om ändring av godkännandet vad gäller sammansättningen av fodertillsatsens bärsubstans. Innehavaren av godkännandet har lämnat in relevanta uppgifter som stöd för begäran.

| (4) | Myndigheten konstaterade i sitt yttrande av den 8 december 2010 (5) att användning av tillsatsen i dess nya sammansättning på kalkoner inte förväntas leda till några nya betänkligheter för djurs och människors hälsa eller för miljön och att den är verkningsfull när det gäller att bekämpa koccidios. |
| --- | --- |

(4)

Myndigheten konstaterade i sitt yttrande av den 8 december 2010 (5) att användning av tillsatsen i dess nya sammansättning på kalkoner inte förväntas leda till några nya betänkligheter för djurs och människors hälsa eller för miljön och att den är verkningsfull när det gäller att bekämpa koccidios.

| (5) | Villkoren i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. |
| --- | --- |

(5)

Villkoren i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda.

| (6) | Förordning (EG) nr 2380/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 2380/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Eftersom ändringarna av villkoren för godkännandet inte rör säkerhetsskäl, bör en övergångsperiod för avveckling av befintliga lager av förblandningar och foderblandningar tillåtas. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom ändringarna av villkoren för godkännandet inte rör säkerhetsskäl, bör en övergångsperiod för avveckling av befintliga lager av förblandningar och foderblandningar tillåtas.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 2380/2001 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Förblandningar och foderblandningar som innehåller alfamaduramicinammonium och som har framställts i enlighet med förordning (EG) nr 2380/2001 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren tömts.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EGT L 270, 14.12.1970, s. 1.

2

(3)  EGT L 296, 17.11.1999, s. 3.

3

(4)  EGT L 321, 6.12.2001, s. 18.

4

(5)  The EFSA Journal, vol. 9(2011):1, artikelnr 1954.

5

The EFSA Journal

---

BILAGA

”BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats
  (handelsnamn) | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser |
| E 770 | Alpharma Belgium BVBA | Alfamaduramicinammonium
  g/100 g
  (Cygro 1 %) | | Tillsatsens sammansättning
  Alfamaduramicinammonium: 1 g/100 g
  Natriumkarboximetylcellulosa: 2 g/100 g
  Kalciumsulfatdihydrat: 97 g/100 g |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

(handelsnamn)

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser

E 770

Alpharma Belgium BVBA

Alfamaduramicinammonium

g/100 g

(Cygro 1 %)

Tillsatsens sammansättning

Alfamaduramicinammonium: 1 g/100 g

Natriumkarboximetylcellulosa: 2 g/100 g

Kalciumsulfatdihydrat: 97 g/100 g

| | Aktiv substans
  Alfamaduramicinammonium C47H83O17N
  CAS-nummer: 84878-61-5, ammoniumsalt av en polyeter-monokarboxylsyra som framställts genom en jäsningsprocess av stammen Actinomadura yumaensis (ATCC 31585) (NRRL 12515) |
| --- | --- |

Aktiv substans

Alfamaduramicinammonium C47H83O17N

CAS-nummer: 84878-61-5, ammoniumsalt av en polyeter-monokarboxylsyra som framställts genom en jäsningsprocess av stammen Actinomadura yumaensis (ATCC 31585) (NRRL 12515)

| | Besläktade orenheter:
  Betamaduramicinammonium: < 10 % |
| --- | --- |

Besläktade orenheter:

Betamaduramicinammonium: < 10 %

Kalkoner

16 veckor

5

5

| 1. | Användning förbjuden minst fem dagar före slakt. |
| --- | --- |

1.

Användning förbjuden minst fem dagar före slakt.

| 2. | Följande ska anges i bruksanvisningen: ”Farligt för hästdjur.”
  ”Detta foder innehåller en jonofor: användning tillsammans med vissa medicinskt verksamma substanser (t.ex. tiamulin) kan vara kontraindicerad.” |
| --- | --- |

2.

Följande ska anges i bruksanvisningen: ”Farligt för hästdjur.”

”Detta foder innehåller en jonofor: användning tillsammans med vissa medicinskt verksamma substanser (t.ex. tiamulin) kan vara kontraindicerad.”

15.12.2011”

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 407/2011

av den 27 april 2011

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 vad gäller införande av vissa föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa för typgodkännande av motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (1), särskilt artikel 14.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut 97/836/EG (2) anslöt sig unionen till FN:s ekonomiska kommission för Europas överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (”Reviderad överenskommelse av år 1958”). |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut 97/836/EG (2) anslöt sig unionen till FN:s ekonomiska kommission för Europas överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (”Reviderad överenskommelse av år 1958”).

| (2) | Genom beslut 97/836/EG anslöt sig unionen även till FN/ECE:s föreskrifter nr 1, 3, 4, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 25, 26, 28, 31, 34, 37, 38, 39, 43, 44, 46, 48, 58, 66, 73, 77, 79, 80, 87, 89, 90, 91, 93, 97, 98, 99, 100 och 102. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut 97/836/EG anslöt sig unionen även till FN/ECE:s föreskrifter nr 1, 3, 4, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 25, 26, 28, 31, 34, 37, 38, 39, 43, 44, 46, 48, 58, 66, 73, 77, 79, 80, 87, 89, 90, 91, 93, 97, 98, 99, 100 och 102.

| (3) | Genom rådets beslut av den 28 februari 2000 anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 110 om specifika komponenter i motorfordon som använder komprimerad naturgas (CNG) i sina framdrivningssystem och om fordon med avseende på installation av specifika komponenter av godkänd typ för användande av komprimerad naturgas (CNG) i sina framdrivningssystem. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets beslut av den 28 februari 2000 anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 110 om specifika komponenter i motorfordon som använder komprimerad naturgas (CNG) i sina framdrivningssystem och om fordon med avseende på installation av specifika komponenter av godkänd typ för användande av komprimerad naturgas (CNG) i sina framdrivningssystem.

| (4) | Genom rådets beslut 2000/710/EG (3) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 67 om typgodkännande av särskild utrustning för gasoldrivna bilar. |
| --- | --- |

(4)

Genom rådets beslut 2000/710/EG (3) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 67 om typgodkännande av särskild utrustning för gasoldrivna bilar.

| (5) | Genom rådets beslut av den 7 november 2000 anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 112 om enhetliga bestämmelser beträffande typgodkännande av strålkastare till motorfordon som avger ett asymmetriskt halv- eller helljus eller bådadera och som är utrustade med glödlampor och/eller lysdiodmoduler. |
| --- | --- |

(5)

Genom rådets beslut av den 7 november 2000 anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 112 om enhetliga bestämmelser beträffande typgodkännande av strålkastare till motorfordon som avger ett asymmetriskt halv- eller helljus eller bådadera och som är utrustade med glödlampor och/eller lysdiodmoduler.

| (6) | Genom rådets beslut 2001/395/EG (4) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 13 H om typgodkännande av personbilars bromssystem. |
| --- | --- |

(6)

Genom rådets beslut 2001/395/EG (4) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 13 H om typgodkännande av personbilars bromssystem.

| (7) | Genom rådets beslut 2001/505/EG (5) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 105 om typgodkännande av fordon avsedda för transport av farligt gods med avseende på deras speciella konstruktionsegenskaper. |
| --- | --- |

(7)

Genom rådets beslut 2001/505/EG (5) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 105 om typgodkännande av fordon avsedda för transport av farligt gods med avseende på deras speciella konstruktionsegenskaper.

| (8) | Genom rådets beslut av den 29 april 2004 anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 116 om enhetliga tekniska bestämmelser om skydd av motorfordon mot obehörigt utnyttjande och till FN/ECE:s föreskrifter nr 118 om enhetliga tekniska föreskrifter om brinnegenskaper hos material som används i inredningen i vissa kategorier av motorfordon. |
| --- | --- |

(8)

Genom rådets beslut av den 29 april 2004 anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 116 om enhetliga tekniska bestämmelser om skydd av motorfordon mot obehörigt utnyttjande och till FN/ECE:s föreskrifter nr 118 om enhetliga tekniska föreskrifter om brinnegenskaper hos material som används i inredningen i vissa kategorier av motorfordon.

| (9) | Genom rådets beslut av den 14 mars 2005 anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 121 om enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon med avseende på placering och märkning av handstyrda manöverorgan, kontrollampor och visare och till FN/ECE:s föreskrifter nr 122 om enhetliga tekniska bestämmelser om godkännande av fordon i kategorierna M, N och O med avseende på uppvärmningssystem. |
| --- | --- |

(9)

Genom rådets beslut av den 14 mars 2005 anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 121 om enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon med avseende på placering och märkning av handstyrda manöverorgan, kontrollampor och visare och till FN/ECE:s föreskrifter nr 122 om enhetliga tekniska bestämmelser om godkännande av fordon i kategorierna M, N och O med avseende på uppvärmningssystem.

| (10) | Genom rådets beslut 2005/614/EG (6) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 94 om godkännande av fordon med avseende på skydd för passagerare vid frontalkollision och till FN/ECE:s föreskrifter nr 95 om godkännande av fordon med avseende på skydd för passagerare vid sidokollision. |
| --- | --- |

(10)

Genom rådets beslut 2005/614/EG (6) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 94 om godkännande av fordon med avseende på skydd för passagerare vid frontalkollision och till FN/ECE:s föreskrifter nr 95 om godkännande av fordon med avseende på skydd för passagerare vid sidokollision.

| (11) | Genom rådets beslut 2006/364/EG (7) godkände unionen FN/ECE:s föreskrifter nr 123 om godkännande av justerbara framljussystem (AFS) för motorfordon. |
| --- | --- |

(11)

Genom rådets beslut 2006/364/EG (7) godkände unionen FN/ECE:s föreskrifter nr 123 om godkännande av justerbara framljussystem (AFS) för motorfordon.

| (12) | Genom rådets beslut 2006/444/EG (8) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 55 om bestämmelser om godkännande av mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer. |
| --- | --- |

(12)

Genom rådets beslut 2006/444/EG (8) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 55 om bestämmelser om godkännande av mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer.

| (13) | Genom rådets beslut 2006/874/EG (9) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 107 om enhetliga bestämmelser för godkännande av fordon enligt kategori M2 eller M3 avseende deras allmänna konstruktion. |
| --- | --- |

(13)

Genom rådets beslut 2006/874/EG (9) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 107 om enhetliga bestämmelser för godkännande av fordon enligt kategori M2 eller M3 avseende deras allmänna konstruktion.

| (14) | Genom rådets beslut 2007/159/EG (10) godkände unionen FN/ECE:s föreskrifter nr 125 om godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt. |
| --- | --- |

(14)

Genom rådets beslut 2007/159/EG (10) godkände unionen FN/ECE:s föreskrifter nr 125 om godkännande av motorfordon vad gäller förarens siktfält framåt.

| (15) | Genom rådets beslut 2009/433/EG (11) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 61 om enhetliga bestämmelser för godkännande av nyttofordon med avseende på deras utskjutande delar framför förarhyttens bakre vägg. |
| --- | --- |

(15)

Genom rådets beslut 2009/433/EG (11) anslöt sig unionen till FN/ECE:s föreskrifter nr 61 om enhetliga bestämmelser för godkännande av nyttofordon med avseende på deras utskjutande delar framför förarhyttens bakre vägg.

| (16) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (12) kan fordonstillverkare som ansöker om godkännande för sina system, komponenter eller separata tekniska enheter se till att de uppfyller kraven antingen i de relevanta direktiven eller i motsvarande föreskrifter från FN/ECE. De flesta krav som gäller fordonsdelar i direktiven har överförts från motsvarande föreskrifter från FN/ECE. Allt eftersom tekniken framskrider ändras fortlöpande FN/ECE:s föreskrifter och de relevanta direktiven måste därför regelbundet uppdateras för att de ska stämma överens med innehållet i respektive föreskrifter från FN/ECE. För att undvika dubbelarbete rekommenderade högnivågruppen CARS 21 att flera direktiv skulle ersättas med motsvarande föreskrifter från FN/ECE. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (12) kan fordonstillverkare som ansöker om godkännande för sina system, komponenter eller separata tekniska enheter se till att de uppfyller kraven antingen i de relevanta direktiven eller i motsvarande föreskrifter från FN/ECE. De flesta krav som gäller fordonsdelar i direktiven har överförts från motsvarande föreskrifter från FN/ECE. Allt eftersom tekniken framskrider ändras fortlöpande FN/ECE:s föreskrifter och de relevanta direktiven måste därför regelbundet uppdateras för att de ska stämma överens med innehållet i respektive föreskrifter från FN/ECE. För att undvika dubbelarbete rekommenderade högnivågruppen CARS 21 att flera direktiv skulle ersättas med motsvarande föreskrifter från FN/ECE.

| (17) | Enligt direktiv 2007/46/EG kan FN/ECE:s föreskrifter tillämpas för obligatoriskt EG-typgodkännande och unionslagstiftningen ersättas med dessa föreskrifter från FN/ECE. Enligt förordning (EG) nr 661/2009 ska typgodkännande i enlighet med de FN/ECE-föreskrifter som ska tillämpas obligatoriskt betraktas som EG-typgodkännande i enlighet med den förordningen och dess genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

(17)

Enligt direktiv 2007/46/EG kan FN/ECE:s föreskrifter tillämpas för obligatoriskt EG-typgodkännande och unionslagstiftningen ersättas med dessa föreskrifter från FN/ECE. Enligt förordning (EG) nr 661/2009 ska typgodkännande i enlighet med de FN/ECE-föreskrifter som ska tillämpas obligatoriskt betraktas som EG-typgodkännande i enlighet med den förordningen och dess genomförandeåtgärder.

| (18) | Genom att unionslagstiftningen ersätts med FN/ECE-föreskrifter bidrar detta till att dubbelarbete undviks, dels när det gäller tekniska krav, dels när det gäller certifiering och administrativa förfaranden. Typgodkännanden som direkt grundas på internationellt fastställda standarder bör dessutom ge ökat tillträde till marknaderna i tredjeländer, särskilt i de länder som är parter i 1958 års reviderade överenskommelse, vilket därmed ökar unionsindustrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(18)

Genom att unionslagstiftningen ersätts med FN/ECE-föreskrifter bidrar detta till att dubbelarbete undviks, dels när det gäller tekniska krav, dels när det gäller certifiering och administrativa förfaranden. Typgodkännanden som direkt grundas på internationellt fastställda standarder bör dessutom ge ökat tillträde till marknaderna i tredjeländer, särskilt i de länder som är parter i 1958 års reviderade överenskommelse, vilket därmed ökar unionsindustrins konkurrenskraft.

| (19) | I förordning (EG) nr 661/2009 föreskrivs därför upphävande av flera direktiv om typgodkännande av motorfordon, deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem, vilka för EG-typgodkännande i enlighet med den förordningen bör ersättas med motsvarande FN/ECE-föreskrifter. |
| --- | --- |

(19)

I förordning (EG) nr 661/2009 föreskrivs därför upphävande av flera direktiv om typgodkännande av motorfordon, deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem, vilka för EG-typgodkännande i enlighet med den förordningen bör ersättas med motsvarande FN/ECE-föreskrifter.

| (20) | FN/ECE-föreskrifterna nr 1, 3, 4, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 13 H, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 25, 26, 28, 31, 34, 37, 38, 39, 43, 44, 46, 48, 55, 58, 61, 66, 67, 73, 77, 79, 80, 87, 89, 90, 91, 93, 94, 95, 97, 98, 99, 100, 102, 105, 107, 110, 112, 116, 118, 121, 122, 123 och 125 bör därför tas upp i bilaga IV till förordning (EG) nr 661/2009, där de FN/ECE-föreskrifter som ska tillämpas obligatoriskt förtecknas. |
| --- | --- |

(20)

FN/ECE-föreskrifterna nr 1, 3, 4, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 13 H, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 25, 26, 28, 31, 34, 37, 38, 39, 43, 44, 46, 48, 55, 58, 61, 66, 67, 73, 77, 79, 80, 87, 89, 90, 91, 93, 94, 95, 97, 98, 99, 100, 102, 105, 107, 110, 112, 116, 118, 121, 122, 123 och 125 bör därför tas upp i bilaga IV till förordning (EG) nr 661/2009, där de FN/ECE-föreskrifter som ska tillämpas obligatoriskt förtecknas.

| (21) | Förordning (EG) nr 661/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(21)

Förordning (EG) nr 661/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (22) | De FN/ECE-föreskrifter som förtecknas i bilagan till denna förordning bör tillämpas efter de genomförandedatum som anges i artikel 13 i förordning (EG) nr 661/2009. |
| --- | --- |

(22)

De FN/ECE-föreskrifter som förtecknas i bilagan till denna förordning bör tillämpas efter de genomförandedatum som anges i artikel 13 i förordning (EG) nr 661/2009.

| (23) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon. |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IV till förordning (EG) nr 661/2009 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

1.   Om inte annat sägs i punkterna 2, 3 och 4 och artikel 4 ska de FN/ECE-föreskrifter med de ändringsserier och supplement som anges i bilagan tillämpas för EG-typgodkännande av nya typer av fordon, deras släpvagnar samt system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem från och med den 1 november 2012.

2.   Med verkan från och med den 1 november 2011 ska FN/ECE-föreskrifter nr 13 H, supplement 9 (13), tillämpas för EG-typgodkännande av nya typer av fordon i kategori M1.

3.   Med verkan från och med den 1 november 2011 ska FN/ECE-föreskrifter nr 13, supplement 3 till ändringsserie 11 (14), eller FN/ECE-föreskrifter nr 13 H, supplement 9, tillämpas för EG-typgodkännande av nya typer av fordon i kategori N1.

4.   Med verkan från och med de genomförandedatum som anges i tabell 1 i bilaga V till förordning (EG) nr 661/2009 ska FN/ECE-föreskrifter nr 13, supplement 3 till ändringsserie 11, tillämpas för EG-typgodkännande av nya typer av fordon i kategorierna M2, M3, N2, N3, O3 och O4 med avseende på elektroniska stabilitetskontrollsystem.

Artikel 3

1.   Om inte annat sägs i punkterna 2 och 3 och artikel 4 ska de FN/ECE-föreskrifter med de ändringsserier och supplement som anges i bilagan tillämpas för registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon och deras släpvagnar samt för försäljning och ibruktagande av nya system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem från och med den 1 november 2014.

2.   Med verkan från och med den 1 november 2014 ska FN/ECE-föreskrifter nr 13, supplement 3 till ändringsserie 11, eller FN/ECE-föreskrifter nr 13 H, supplement 9, tillämpas för registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon i kategori N1.

3.   Med verkan från och med de genomförandedatum som anges i tabell 2 i bilaga V till förordning (EG) nr 661/2009 ska FN/ECE-föreskrifter nr 13, supplement 3 till ändringsserie 11, tillämpas för registrering, försäljning och ibruktagande av nya typer av fordon i kategorierna M2, M3, N2, N3, O3 och O4 med avseende på elektroniska stabilitetskontrollsystem.

Artikel 4

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 2 ska FN/ECE-föreskrifter nr 100, ändringsserie 00 (15), tillämpas för EG-typgodkännande av hela fordon i enlighet med direktiv 2007/46/EG och för EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på elsäkerhet från och med den 1 maj 2011.

2.   Med verkan från och med den 1 januari 2012 ska FN/ECE-föreskrifter nr 100, ändringsserie 00, tillämpas för registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon.

3.   Med verkan från och med den 4 december 2012 ska FN/ECE-föreskrifter nr 100, ändringsserie 01 (16), tillämpas för EG-typgodkännande av hela fordon i enlighet med direktiv 2007/46/EG och för EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på elsäkerhet.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 200, 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  EGT L 346, 17.12.1997, s. 78.

2

(3)  EGT L 290, 17.11.2000, s. 29.

3

(4)  EGT L 139, 23.5.2001, s. 14.

4

(5)  EGT L 183, 6.7.2001, s. 33.

5

(6)  EUT L 217, 22.8.2005, s. 1.

6

(7)  EUT L 135, 23.5.2006, s. 12.

7

(8)  EUT L 181, 4.7.2006, s. 53.

8

(9)  EUT L 337, 5.12.2006, s. 45.

9

(10)  EUT L 69, 9.3.2007, s. 37.

10

(11)  EUT L 144, 9.6.2009, s. 24.

11

(12)  EUT L 263, 9.10.2007, s. 1.

12

(13)  EUT L 230, 31.8.2010, s. 1.

13

(14)  EUT L 297, 13.11.2010, s. 1.

14

(15)  EUT L 45, 14.2.2009, s. 17.

15

(16)  EUT L 57, 2.3.2011, s. 54.

16

---

BILAGA

”BILAGA IV

Förteckning över FN/ECE-föreskrifter vars tillämpning är obligatorisk

| Föreskrifter nr | Ämne | Ändringsserie | Hänvisning till EUT | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Strålkastare med asymmetriskt halvljus eller helljus, eller bådadera, utrustade med glödlampor i kategori R2 och/eller HS1 | Ändringsserie 02 | EUT L 177, 10.7.2010, s. 1 | M, N (1) |
| 3 | Reflexanordningar för motorfordon | Supplement 10 till ändringsserie 02 | EUT L 31, 31.1.2009, s. 1 | M, N, O |
| 4 | Bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon | Supplement 14 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 31, 31.1.2009, s. 35 | M, N, O |
| 6 | Körriktningsvisare för motorfordon och släpvagnar till dessa | Supplement 19 till ändringsserie 01 | EUT L 177, 10.7.2010, s. 40 | M, N, O |
| 7 | Främre och bakre positionslyktor, stopplyktor och breddmarkeringslyktor för motorfordon och tillhörande släpvagnar | Supplement 16 till ändringsserie 02 | EUT L 148, 12.6.2010, s. 1 | M, N, O |
| 8 | Strålkastare för motorfordon (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 och/eller H11) | Ändringsserie 05
  Rättelse 1 till revision 4 | EUT L 177, 10.7.2010, s. 71 | M, N (1) |
| 10 | Elektromagnetisk kompatibilitet | Ändringsserie 03 | EUT L 116, 8.5.2010, s. 1 | M, N, O |
| 11 | Dörrlås och dörrhållande komponenter | Supplement 2 till ändringsserie 03 | EUT L 120, 13.5.2010, s. 1 | M1, N1 |
| 12 | Skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av en sammanstötning | Supplement 3 till ändringsserie 03 | EUT L 165, 26.6.2008, s. 11 | M1, N1 |
| 13 | Bromssystem för fordon i kategorierna M, N och O | Supplement 5 till ändringsserie 10
  Rättelserna 1 och 2 till revision 6
  Supplement 3 till ändringsserie 11 (1) | EUT L 257, 30.9.2010, s. 1


  EUT L 297, 13.11.2010, s. 183 | M, N, O (2) |
| 13-H | Personbilars bromssystem | Supplement 9 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 230, 31.8.2010, s. 1 | M1, N1
   (3) |
| 14 | Säkerhetsbältens förankringar, ISOFIX-förankringssystem och ISOFIX-förankringar med övre hållrem | Supplement 2 till ändringsserie 06 | EUT L 321, 6.12.2007, s. 1 | M, N |
| 16 | Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn | Supplement 17 till ändringsserie 04 | EUT L 313, 30.11.2007, s. 58 | M, N |
| 17 | Säten, dessas fästanordningar och eventuella nackstöd | Ändringsserie 08 | EUT L 230, 31.8.2010, s. 81 | M, N |
| 18 | Skydd av motorfordon mot obehörigt utnyttjande | Supplement 2 till ändringsserie 03 | EUT L 120, 13.5.2010, s. 29 | M2, M3, N2, N3 |
| 19 | Främre dimstrålkastare för motorfordon | Supplement 2 till ändringsserie 03 | EUT L 177, 10.7.2010, s. 113 | M, N |
| 20 | Strålkastare med asymmetriskt halvljus eller helljus, eller bådadera, utrustade med halogenglödlampor (H4) | Ändringsserie 03 | EUT L 177, 10.7.2010, s. 170 | M, N (1) |
| 21 | Inredningsdetaljer | Supplement 3 till ändringsserie 01 | EUT L 188, 16.7.2008, s. 32 | M1 |
| 23 | Backlampor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon | Supplement 15 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 148, 12.6.2010, s. 34 | M, N, O |
| 25 | Huvudstöd (nackskydd), installerade eller inte i fordonssäten | Ändringsserie 04
  Rättelse 2 till revision 1 | EUT L 215, 14.8.2010, s. 1 | M, N |
| 26 | Utskjutande delar | Supplement 1 till ändringsserie 03 | EUT L 215, 14.8.2010, s. 27 | M1 |
| 28 | Ljudsignalanordningar och ljudsignaler | Supplement 3 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 185, 17.7.2010, s. 1 | M, N |
| 31 | Strålkastarenheter med halogenlampor (HI-enheter), avsedda för motorfordon, som avger asymmetriskt europeiskt halvljus eller helljus eller båda | Supplement 7 till ändringsserie 02 | EUT L 185, 17.7.2010, s. 15 | M, N |
| 34 | Förebyggande av brandrisk (tankar för flytande bränsle) | Supplement 2 till ändringsserie 02 | EUT L 194, 23.7.2008, s. 14 | M, N, O |
| 37 | Glödlampor avsedda för användning i typgodkända lyktor för motorfordon och tillhörande släpvagnar | Supplement 34 till ändringsserie 03 | EUT L 297, 13.11.2010, s. 1 | M, N, O |
| 38 | Dimbaklyktor för motorfordon och tillhörande släpvagnar | Supplement 14 till föreskrifternas ursprungliga lydelse
  Rättelse 1 till supplement 12 | EUT L 148, 12.6.2010, s. 55 | M, N, O |
| 39 | Hastighetsmätarutrustning inklusive dess installation | Supplement 5 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 120, 13.5.2010, s. 40 | M, N |
| 43 | Säkerhetsglas | Supplement 12 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 230, 31.8.2010, s. 119 | M, N, O |
| 44 | Fasthållningsanordningar för barnpassagerare i motorfordon (fasthållningsanordningar för barn) | Ändringsserie 04
  Rättelse 3 till revision 2 | EUT L 306, 23.11.2007, s. 1 | M, N |
| 46 | Anordningar för indirekt sikt och installering av dessa anordningar | Supplement 4 till ändringsserie 02
  Rättelse 1 till supplement 4 till ändringsserie 02 | EUT L 177, 10.7.2010, s. 211 | M, N |
| 48 | Installering av belysnings- och ljussignalanordningar i motorfordon | Ändringsserie 04 | EUT L 135, 23.5.2008, s. 1 | M, N, O |
| 55 | Mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer | Supplement 1 till ändringsserie 01 | EUT L 227, 28.8.2010, s. 1 | M, N, O |
| 58 | Bakre underkörningsskydd och montering av dem; bakre underkörningsskydd | Ändringsserie 02 | EUT L 232, 30.8.2008, s. 13 | N2, N3, O3, O4 |
| 61 | Nyttofordon med avseende på utskjutande delar framför hyttens bakre vägg | Supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 164, 30.6.2010, s. 1 | N |
| 66 | Karosseristommens hållfasthet när det gäller större fordon för passagerarbefordran | Ändringsserie 02 | EUT L 84, 30.3.2011, s. 1 | M2, M3 |
| 67 | Motorfordon som använder motorgaser | Supplement 7 till ändringsserie 01 | EUT L 72, 14.3.2008, s. 1 | M, N |
| 73 | Sidoskydd för fordon för transport av gods | Supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 120, 13.5.2010, s. 49 | N2, N3, O3, O4 |
| 77 | Parkeringslyktor för motordrivna fordon | Supplement 12 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 130, 28.5.2010, s. 1 | M, N |
| 79 | Styrutrustning | Supplement 3 till ändringsserie 01 | EUT L 137, 27.5.2008, s. 25 | M, N, O |
| 80 | Säten i stora passagerarfordon | Supplement 3 till ändringsserie 01
  Rättelse 1 till ändringsserie 01 | EUT L 164, 30.6.2010, s. 18 | M2, M3 |
| 87 | Varsellyktor för motorfordon | Supplement 14 till föreskrifternas ursprungliga lydelse
  Rättelse 1 till revision 2 | EUT L 164, 30.6.2010, s. 46 | M, N |
| 89 | Hastighetsbegränsning för fordon | Supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 158, 19.6.2007, s. 1 | M, N |
| 90 | Ersättningsbromsbeläggsatser och trumbromsbelägg för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon | Supplement 11 till ändringsserie 01 | EUT L 130, 28.5.2010, s. 19 | M, N, O |
| 91 | Sidomarkeringslyktor till motorfordon och släpvagnar till dessa | Supplement 11 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 164, 30.6.2010, s. 69 | M, N, O |
| 93 | Främre underkörningsskydd och montering av dem; främre underkörningsskydd | Föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 185, 17.7.2010, s. 56 | N2, N3 |
| 94 | Skydd för passagerare vid frontalkollision | Supplement 3 till ändringsserie 01
  Rättelse 2 till ändringsserie 01
  Rättelse 1 till revision 1 | EUT L 130, 28.5.2010, s. 50 | M1 |
| 95 | Skydd för passagerare vid sidokollision | Supplement 1 till ändringsserie 02 | EUT L 313, 30.11.2007, s. 1 | M1, N1 |
| 97 | Fordonslarmsystem | Revision 1 – Ändring 1 | EUT L 351, 30.12.2008, s. 1 | M1, N1 |
| 98 | Strålkastare för motorfordon utrustade med gasurladdningslampor | Supplement 13 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 164, 30.6.2010, s. 92 | M, N |
| 99 | Gasurladdningslampor för användning i godkända gasurladdningslyktor i motorfordon | Supplement 5 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 164, 30.6.2010, s. 151 | M, N |
| 100 | Elsäkerhet | Supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse
  Ändringsserie 01 | EUT L 45, 14.2.2009, s. 17


  EUT L 57, 2.3.2011, s. 54. | M, N |
| 102 | Länkkopplingssystem; montering av en godkänd länkkopplingssystemtyp | Föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 351, 30.12.2008, s. 44 | N2, N3, O3, O4 |
| 105 | Fordon avsedda för transport av farligt gods | Supplement 1 till ändringsserie 04 | EUT L 230, 31.8.2010, s. 253 | N, O |
| 107 | Fordon i kategorierna M2 och M3 | Ändringsserie 03 | EUT L 255, 29.9.2010 | M2, M3 |
| 110 | Specifika komponenter för komprimerad naturgas | Supplement 6 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 72, 14.3.2008, s. 113 | M, N |
| 112 | Strålkastare till motorfordon som avger ett asymmetriskt halv- eller helljus eller bådadera och som är utrustade med glödlampor och/eller lysdiodmoduler | Supplement 12 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 230, 31.8.2010, s. 264 | M, N |
| 116 | Skydd av motorfordon mot obehörigt utnyttjande | Supplement 2 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 164, 30.6.2010, s. 181 | M1, N1 |
| 118 | Brinnegenskaper hos material som används i inredningen i vissa kategorier av motorfordon | Föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 177, 10.7.2010, s. 263 | M3 |
| 121 | Placering och märkning av handstyrda manöverorgan, kontrollampor och visare | Supplement 3 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 177, 10.7.2010, s. 290 | M, N |
| 122 | Uppvärmningssystem för fordon i kategorierna M, N och O | Supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 164, 30.6.2010, s. 231 | M, N, O |
| 123 | Justerbara framljussystem (AFS) avsedda för motorfordon | Supplement 4 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 222, 24.8.2010, s. 1 | M, N |
| 125 | Siktfält framåt | Supplement 2 till föreskrifternas ursprungliga lydelse | EUT L 200, 31.7.2010, s. 38 | M1 |

Föreskrifter nr

Ämne

Ändringsserie

Hänvisning till EUT

Tillämplighet

1

Strålkastare med asymmetriskt halvljus eller helljus, eller bådadera, utrustade med glödlampor i kategori R2 och/eller HS1

Ändringsserie 02

EUT L 177, 10.7.2010, s. 1

M, N (1)

3

Reflexanordningar för motorfordon

Supplement 10 till ändringsserie 02

EUT L 31, 31.1.2009, s. 1

M, N, O

4

Bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Supplement 14 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 31, 31.1.2009, s. 35

M, N, O

6

Körriktningsvisare för motorfordon och släpvagnar till dessa

Supplement 19 till ändringsserie 01

EUT L 177, 10.7.2010, s. 40

M, N, O

7

Främre och bakre positionslyktor, stopplyktor och breddmarkeringslyktor för motorfordon och tillhörande släpvagnar

Supplement 16 till ändringsserie 02

EUT L 148, 12.6.2010, s. 1

M, N, O

8

Strålkastare för motorfordon (H1, H2, H3, HB3, HB4, H7, H8, H9, HIR1, HIR2 och/eller H11)

Ändringsserie 05

Rättelse 1 till revision 4

EUT L 177, 10.7.2010, s. 71

M, N (1)

10

Elektromagnetisk kompatibilitet

Ändringsserie 03

EUT L 116, 8.5.2010, s. 1

M, N, O

11

Dörrlås och dörrhållande komponenter

Supplement 2 till ändringsserie 03

EUT L 120, 13.5.2010, s. 1

M1, N1

12

Skyddet för föraren mot styrinrättningen i händelse av en sammanstötning

Supplement 3 till ändringsserie 03

EUT L 165, 26.6.2008, s. 11

M1, N1

13

Bromssystem för fordon i kategorierna M, N och O

Supplement 5 till ändringsserie 10

Rättelserna 1 och 2 till revision 6

Supplement 3 till ändringsserie 11 (1)

EUT L 257, 30.9.2010, s. 1

EUT L 297, 13.11.2010, s. 183

M, N, O (2)

13-H

Personbilars bromssystem

Supplement 9 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 230, 31.8.2010, s. 1

M1, N1
   (3)

14

Säkerhetsbältens förankringar, ISOFIX-förankringssystem och ISOFIX-förankringar med övre hållrem

Supplement 2 till ändringsserie 06

EUT L 321, 6.12.2007, s. 1

M, N

16

Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och ISOFIX-fasthållningsanordningar för barn

Supplement 17 till ändringsserie 04

EUT L 313, 30.11.2007, s. 58

M, N

17

Säten, dessas fästanordningar och eventuella nackstöd

Ändringsserie 08

EUT L 230, 31.8.2010, s. 81

M, N

18

Skydd av motorfordon mot obehörigt utnyttjande

Supplement 2 till ändringsserie 03

EUT L 120, 13.5.2010, s. 29

M2, M3, N2, N3

19

Främre dimstrålkastare för motorfordon

Supplement 2 till ändringsserie 03

EUT L 177, 10.7.2010, s. 113

M, N

20

Strålkastare med asymmetriskt halvljus eller helljus, eller bådadera, utrustade med halogenglödlampor (H4)

Ändringsserie 03

EUT L 177, 10.7.2010, s. 170

M, N (1)

21

Inredningsdetaljer

Supplement 3 till ändringsserie 01

EUT L 188, 16.7.2008, s. 32

M1

23

Backlampor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Supplement 15 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 148, 12.6.2010, s. 34

M, N, O

25

Huvudstöd (nackskydd), installerade eller inte i fordonssäten

Ändringsserie 04

Rättelse 2 till revision 1

EUT L 215, 14.8.2010, s. 1

M, N

26

Utskjutande delar

Supplement 1 till ändringsserie 03

EUT L 215, 14.8.2010, s. 27

M1

28

Ljudsignalanordningar och ljudsignaler

Supplement 3 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 185, 17.7.2010, s. 1

M, N

31

Strålkastarenheter med halogenlampor (HI-enheter), avsedda för motorfordon, som avger asymmetriskt europeiskt halvljus eller helljus eller båda

Supplement 7 till ändringsserie 02

EUT L 185, 17.7.2010, s. 15

M, N

34

Förebyggande av brandrisk (tankar för flytande bränsle)

Supplement 2 till ändringsserie 02

EUT L 194, 23.7.2008, s. 14

M, N, O

37

Glödlampor avsedda för användning i typgodkända lyktor för motorfordon och tillhörande släpvagnar

Supplement 34 till ändringsserie 03

EUT L 297, 13.11.2010, s. 1

M, N, O

38

Dimbaklyktor för motorfordon och tillhörande släpvagnar

Supplement 14 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

Rättelse 1 till supplement 12

EUT L 148, 12.6.2010, s. 55

M, N, O

39

Hastighetsmätarutrustning inklusive dess installation

Supplement 5 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 120, 13.5.2010, s. 40

M, N

43

Säkerhetsglas

Supplement 12 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 230, 31.8.2010, s. 119

M, N, O

44

Fasthållningsanordningar för barnpassagerare i motorfordon (fasthållningsanordningar för barn)

Ändringsserie 04

Rättelse 3 till revision 2

EUT L 306, 23.11.2007, s. 1

M, N

46

Anordningar för indirekt sikt och installering av dessa anordningar

Supplement 4 till ändringsserie 02

Rättelse 1 till supplement 4 till ändringsserie 02

EUT L 177, 10.7.2010, s. 211

M, N

48

Installering av belysnings- och ljussignalanordningar i motorfordon

Ändringsserie 04

EUT L 135, 23.5.2008, s. 1

M, N, O

55

Mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer

Supplement 1 till ändringsserie 01

EUT L 227, 28.8.2010, s. 1

M, N, O

58

Bakre underkörningsskydd och montering av dem; bakre underkörningsskydd

Ändringsserie 02

EUT L 232, 30.8.2008, s. 13

N2, N3, O3, O4

61

Nyttofordon med avseende på utskjutande delar framför hyttens bakre vägg

Supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 164, 30.6.2010, s. 1

N

66

Karosseristommens hållfasthet när det gäller större fordon för passagerarbefordran

Ändringsserie 02

EUT L 84, 30.3.2011, s. 1

M2, M3

67

Motorfordon som använder motorgaser

Supplement 7 till ändringsserie 01

EUT L 72, 14.3.2008, s. 1

M, N

73

Sidoskydd för fordon för transport av gods

Supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 120, 13.5.2010, s. 49

N2, N3, O3, O4

77

Parkeringslyktor för motordrivna fordon

Supplement 12 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 130, 28.5.2010, s. 1

M, N

79

Styrutrustning

Supplement 3 till ändringsserie 01

EUT L 137, 27.5.2008, s. 25

M, N, O

80

Säten i stora passagerarfordon

Supplement 3 till ändringsserie 01

Rättelse 1 till ändringsserie 01

EUT L 164, 30.6.2010, s. 18

M2, M3

87

Varsellyktor för motorfordon

Supplement 14 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

Rättelse 1 till revision 2

EUT L 164, 30.6.2010, s. 46

M, N

89

Hastighetsbegränsning för fordon

Supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 158, 19.6.2007, s. 1

M, N

90

Ersättningsbromsbeläggsatser och trumbromsbelägg för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Supplement 11 till ändringsserie 01

EUT L 130, 28.5.2010, s. 19

M, N, O

91

Sidomarkeringslyktor till motorfordon och släpvagnar till dessa

Supplement 11 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 164, 30.6.2010, s. 69

M, N, O

93

Främre underkörningsskydd och montering av dem; främre underkörningsskydd

Föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 185, 17.7.2010, s. 56

N2, N3

94

Skydd för passagerare vid frontalkollision

Supplement 3 till ändringsserie 01

Rättelse 2 till ändringsserie 01

Rättelse 1 till revision 1

EUT L 130, 28.5.2010, s. 50

M1

95

Skydd för passagerare vid sidokollision

Supplement 1 till ändringsserie 02

EUT L 313, 30.11.2007, s. 1

M1, N1

97

Fordonslarmsystem

Revision 1 – Ändring 1

EUT L 351, 30.12.2008, s. 1

M1, N1

98

Strålkastare för motorfordon utrustade med gasurladdningslampor

Supplement 13 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 164, 30.6.2010, s. 92

M, N

99

Gasurladdningslampor för användning i godkända gasurladdningslyktor i motorfordon

Supplement 5 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 164, 30.6.2010, s. 151

M, N

100

Elsäkerhet

Supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

Ändringsserie 01

EUT L 45, 14.2.2009, s. 17

EUT L 57, 2.3.2011, s. 54.

M, N

102

Länkkopplingssystem; montering av en godkänd länkkopplingssystemtyp

Föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 351, 30.12.2008, s. 44

N2, N3, O3, O4

105

Fordon avsedda för transport av farligt gods

Supplement 1 till ändringsserie 04

EUT L 230, 31.8.2010, s. 253

N, O

107

Fordon i kategorierna M2 och M3

Ändringsserie 03

EUT L 255, 29.9.2010

M2, M3

110

Specifika komponenter för komprimerad naturgas

Supplement 6 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 72, 14.3.2008, s. 113

M, N

112

Strålkastare till motorfordon som avger ett asymmetriskt halv- eller helljus eller bådadera och som är utrustade med glödlampor och/eller lysdiodmoduler

Supplement 12 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 230, 31.8.2010, s. 264

M, N

116

Skydd av motorfordon mot obehörigt utnyttjande

Supplement 2 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 164, 30.6.2010, s. 181

M1, N1

118

Brinnegenskaper hos material som används i inredningen i vissa kategorier av motorfordon

Föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 177, 10.7.2010, s. 263

M3

121

Placering och märkning av handstyrda manöverorgan, kontrollampor och visare

Supplement 3 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 177, 10.7.2010, s. 290

M, N

122

Uppvärmningssystem för fordon i kategorierna M, N och O

Supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 164, 30.6.2010, s. 231

M, N, O

123

Justerbara framljussystem (AFS) avsedda för motorfordon

Supplement 4 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 222, 24.8.2010, s. 1

M, N

125

Siktfält framåt

Supplement 2 till föreskrifternas ursprungliga lydelse

EUT L 200, 31.7.2010, s. 38

M1

---

(1)  FN/ECE:s föreskrifter nr 1, 8 och 20 ska inte tillämpas för EG-typgodkännande av nya fordon.

1

(2)  För EG-typgodkännande av nya typer av fordon i kategori N1 och för registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon i kategori N1, inklusive kraven på vältkontroll och riktningskontroll i deras bilaga 21.

2

1

1

(3)  För EG-typgodkännande av nya typer av fordon i kategorierna N1 och M1 och för registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon i kategorierna N1 och M1, inklusive kraven i deras bilaga 9.”

3

1

1

1

1

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 408/2011

av den 27 april 2011

om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 om statistik om bekämpningsmedel vad gäller överföringsformatet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 av den 25 november 2009 om statistik om bekämpningsmedel (1), särskilt artikel 5.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1185/2009 fastställs en ny ram för framställning av jämförbar europeisk statistik om försäljning och användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1185/2009 fastställs en ny ram för framställning av jämförbar europeisk statistik om försäljning och användning av bekämpningsmedel.

| (2) | I enlighet med artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1185/2009 ska medlemsstaterna översända de statistiska uppgifterna i elektronisk form i ett lämpligt tekniskt format som ska fastställas av kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1185/2009 ska medlemsstaterna översända de statistiska uppgifterna i elektronisk form i ett lämpligt tekniskt format som ska fastställas av kommissionen.

| (3) | För att garantera sekretessen kommer det att finnas en markering i överföringsfilen som anger om de uppgifter som översänds om ämnet, den kemiska klassen, produktkategorin eller huvudgruppen är konfidentiella eller inte. |
| --- | --- |

(3)

För att garantera sekretessen kommer det att finnas en markering i överföringsfilen som anger om de uppgifter som översänds om ämnet, den kemiska klassen, produktkategorin eller huvudgruppen är konfidentiella eller inte.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna ska översända de statistiska uppgifterna om utsläppande av bekämpningsmedel på marknaden enligt bilaga I till förordning (EG) nr 1185/2009 i formatet SDMX (Statistical Data and Metadata eXchange). Uppgifterna ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till Eurostats portal för inrapportering.

Medlemsstaterna ska översända de begärda uppgifterna i överensstämmelse med kommissionens (Eurostats) tekniska specifikationer.

Artikel 2

I bilagan beskrivs det tekniska formatet för att översända uppgifter till kommissionen (Eurostat).

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 324, 10.12.2009, s. 1.

1

---

BILAGA

Format för att översända statistiska uppgifter om utsläppande av bekämpningsmedel på marknaden

Följande uppgifter ska ingå i överföringsfilen:

| Nr | Fält | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 1 | Land | 3-alfakod (t.ex. FRA) |
| 2 | År | t.ex. 2010 |
| 3 | Huvudgrupp | koder i bilaga III till förordning (EG) nr 1185/2009 enligt senaste uppdateringen |
| 4 | Produktkategorier | |
| 5 | Kemisk klass | |
| 6 | Ämne | |
| 7 | För fälten nr 3, 4, 5 och 6: såld mängd | i kilogram av ämnet |
| 8 | För fälten nr 3, 4, 5 och 6: sekretessmarkering | ja/nej |

Nr

Fält

Anmärkningar

1

Land

3-alfakod (t.ex. FRA)

2

År

t.ex. 2010

3

Huvudgrupp

koder i bilaga III till förordning (EG) nr 1185/2009 enligt senaste uppdateringen

4

Produktkategorier

5

Kemisk klass

6

Ämne

7

För fälten nr 3, 4, 5 och 6: såld mängd

i kilogram av ämnet

8

För fälten nr 3, 4, 5 och 6: sekretessmarkering

ja/nej

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 409/2011

av den 27 april 2011

om ändring av förordning (EG) nr 619/2008 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa mjölkprodukter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artiklarna 161.3, 164.2 b och artikel 170 jämfört med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 619/2008 (2) inleddes en stående anbudsinfordran för exportbidrag för naturligt smör i block med produktkod ex ex 0405 10 19 9700, smörolja i behållare med produktkod ex ex 0405 90 10 9000 och skummjölkspulver med produktkod ex ex 0402 10 19 9000. I förordningen fastställs bestämmelser för förfarandet, bland annat om anbudsperioder då anbud får lämnas in. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 619/2008 (2) inleddes en stående anbudsinfordran för exportbidrag för naturligt smör i block med produktkod ex ex 0405 10 19 9700, smörolja i behållare med produktkod ex ex 0405 90 10 9000 och skummjölkspulver med produktkod ex ex 0402 10 19 9000. I förordningen fastställs bestämmelser för förfarandet, bland annat om anbudsperioder då anbud får lämnas in.

| (2) | För att bättre kunna reagera på nedgången på mejerimarknaden i början av 2009, ändrades denna förordning så att två anbudsperioder per månad föreskrivs. Därefter har marknadssituationen förbättrats väsentligt, varför antalet anbudsperioder kan återgå till en per månad. |
| --- | --- |

(2)

För att bättre kunna reagera på nedgången på mejerimarknaden i början av 2009, ändrades denna förordning så att två anbudsperioder per månad föreskrivs. Därefter har marknadssituationen förbättrats väsentligt, varför antalet anbudsperioder kan återgå till en per månad.

| (3) | Förordning (EG) nr 619/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 619/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 4.2 i förordning (EG) nr 619/2008 ska de inledande orden i tredje stycket ersättas med följande:

”Varje anbudsperiod ska löpa ut kl. 13.00 (lokal tid Bryssel) den tredje tisdagen i månaden, med följande undantag:”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 168, 28.6.2008. s. 20.

2

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/24

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 410/2011

av den 27 april 2011

om ändring av förordning (EG) nr 259/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller offentliggörande av uppgifter om de stödmottagare som får stöd från Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), särskilt punkt 8b i artikel 42,

efter att ha samrått med Europeiska datatillsynsmannen, och

av följande skäl:

| (1) | I domslutet i de förenade målen C-92/09 och C-93/09 (2) rörande offentliggörande av uppgifter om mottagare av jordbruksstöd fastställer EU-domstolen att offentliggörande av personuppgifter om fysiska personer utan åtskillnad enligt relevanta kriterier som den period under vilken stöd har mottagits, stödfrekvens, stödtyp eller stödvolym, inte är proportionellt. Därför har domstolen ogiltigförklarat de bestämmelser som avser sådant offentliggörande. För att garantera fysiska personer det skydd av personuppgifter som ligger i deras intresse, och samtidigt tillgodose de olika syften som ska uppfyllas genom offentliggörande av uppgifter om mottagare av stöd från Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), så som det föreskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 259/2008 (3), är det lämpligt att denna skyldighet inte gäller för fysiska personer. |
| --- | --- |

(1)

I domslutet i de förenade målen C-92/09 och C-93/09 (2) rörande offentliggörande av uppgifter om mottagare av jordbruksstöd fastställer EU-domstolen att offentliggörande av personuppgifter om fysiska personer utan åtskillnad enligt relevanta kriterier som den period under vilken stöd har mottagits, stödfrekvens, stödtyp eller stödvolym, inte är proportionellt. Därför har domstolen ogiltigförklarat de bestämmelser som avser sådant offentliggörande. För att garantera fysiska personer det skydd av personuppgifter som ligger i deras intresse, och samtidigt tillgodose de olika syften som ska uppfyllas genom offentliggörande av uppgifter om mottagare av stöd från Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), så som det föreskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 259/2008 (3), är det lämpligt att denna skyldighet inte gäller för fysiska personer.

| (2) | För öppenhetens skull bör därför förordning (EG) nr 259/2008 ändras formellt i enlighet med detta i avvaktan på att Europaparlamentet och rådet antar ett nytt system som tar hänsyn till domstolens synpunkter. |
| --- | --- |

(2)

För öppenhetens skull bör därför förordning (EG) nr 259/2008 ändras formellt i enlighet med detta i avvaktan på att Europaparlamentet och rådet antar ett nytt system som tar hänsyn till domstolens synpunkter.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för jordbruksfonderna. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för jordbruksfonderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1 i förordning (EG) nr 259/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Inledningsfrasen ska ersättas med följande:
  ”1.   I de uppgifter som ska offentliggöras enligt artikel 44a i förordning (EG) nr 1290/2005 ska följande information ingå om det rör sig om en juridisk person:” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Inledningsfrasen ska ersättas med följande:

”1.   I de uppgifter som ska offentliggöras enligt artikel 44a i förordning (EG) nr 1290/2005 ska följande information ingå om det rör sig om en juridisk person:”

| b) | Led a ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Led a ska utgå.

| c) | Leden b och c ska ersättas med följande:






  ”b) | Stödmottagarens registrerade firmanamn, om det är fråga om en juridisk person som rättsligt sett har omvandlats till en fristående juridisk person enligt lagstiftningen i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- | --- |

c)

Leden b och c ska ersättas med följande:

”b)

Stödmottagarens registrerade firmanamn, om det är fråga om en juridisk person som rättsligt sett har omvandlats till en fristående juridisk person enligt lagstiftningen i den berörda medlemsstaten.

| c) | Den stödmottagande organisationens registrerade eller på annat sätt officiellt erkända namn, om det är fråga om en sammanslutning av juridiska personer utan egen rättskapacitet.” |
| --- | --- |

c)

Den stödmottagande organisationens registrerade eller på annat sätt officiellt erkända namn, om det är fråga om en sammanslutning av juridiska personer utan egen rättskapacitet.”

| 2. | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   För juridiska personer ska medlemsstaterna ha rätt att offentliggöra mer ingående uppgifter än vad som anges i punkt 1.” |
| --- | --- |

2.

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   För juridiska personer ska medlemsstaterna ha rätt att offentliggöra mer ingående uppgifter än vad som anges i punkt 1.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

1

(2)  EU-domstolens dom av den 9 november 2010 i de gemensamma målen C-92/09 och C-93/09, Volker und Markus Schecke GbR och Hartmut Eifert/Land Hessen, ännu ej offentliggjorda i REG.

2

(3)  EUT L 76, 19.3.2008, s. 28.

3

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/26

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 411/2011

av den 27 april 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 april 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | JO | 74,8 |
| MA | 44,1 |
| TN | 118,7 |
| TR | 86,7 |
| ZZ | 81,1 |
| 0707 00 05 | AL | 107,4 |
| EG | 152,2 |
| TR | 133,0 |
| ZZ | 130,9 |
| 0709 90 70 | MA | 78,8 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 92,3 |
| 0709 90 80 | EC | 33,0 |
| ZZ | 33,0 |
| 0805 10 20 | EG | 54,1 |
| IL | 71,7 |
| MA | 48,8 |
| TN | 48,2 |
| TR | 78,3 |
| ZZ | 60,2 |
| 0805 50 10 | TR | 50,2 |
| ZZ | 50,2 |
| 0808 10 80 | AR | 79,0 |
| BR | 80,7 |
| CA | 111,8 |
| CL | 89,5 |
| CN | 108,0 |
| MK | 50,2 |
| NZ | 116,6 |
| US | 123,5 |
| ZA | 82,0 |
| ZZ | 93,5 |
| 0808 20 50 | AR | 84,3 |
| CL | 114,4 |
| CN | 65,7 |
| ZA | 96,4 |
| ZZ | 90,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

JO

74,8

MA

44,1

TN

118,7

TR

86,7

ZZ

81,1

0707 00 05

AL

107,4

EG

152,2

TR

133,0

ZZ

130,9

0709 90 70

MA

78,8

TR

105,8

ZZ

92,3

0709 90 80

EC

33,0

ZZ

33,0

0805 10 20

EG

54,1

IL

71,7

MA

48,8

TN

48,2

TR

78,3

ZZ

60,2

0805 50 10

TR

50,2

ZZ

50,2

0808 10 80

AR

79,0

BR

80,7

CA

111,8

CL

89,5

CN

108,0

MK

50,2

NZ

116,6

US

123,5

ZA

82,0

ZZ

93,5

0808 20 50

AR

84,3

CL

114,4

CN

65,7

ZA

96,4

ZZ

90,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/28

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 412/2011

av den 27 april 2011

om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnats för delperioden april 2011 genom förordning (EG) nr 327/98

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 327/98 av den 10 februari 1998 om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris (3), särskilt artikel 5 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 327/98 innehåller bestämmelser om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris, uppdelade på ursprungsland och indelade i flera delperioder i enlighet med bilaga IX till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 327/98 innehåller bestämmelser om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris, uppdelade på ursprungsland och indelade i flera delperioder i enlighet med bilaga IX till den förordningen.

| (2) | April är den andra delperioden för de kvoter som avses i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 327/98. |
| --- | --- |

(2)

April är den andra delperioden för de kvoter som avses i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 327/98.

| (3) | Det framgår av den anmälan som gjorts i enlighet med artikel 8 a i förordning (EG) nr 327/98 att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i den förordningen lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2011 avser en kvantitet som för kvoten med löpnummer 09.4130 överstiger den tillgängliga kvantiteten. Det bör därför beslutas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna för den berörda kvoten/de berörda kvoterna. |
| --- | --- |

(3)

Det framgår av den anmälan som gjorts i enlighet med artikel 8 a i förordning (EG) nr 327/98 att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i den förordningen lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2011 avser en kvantitet som för kvoten med löpnummer 09.4130 överstiger den tillgängliga kvantiteten. Det bör därför beslutas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna för den berörda kvoten/de berörda kvoterna.

| (4) | Av den anmälan som avses ovan framgår det också att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i den förordningen lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2011 avser en kvantitet som för kvoten/kvoterna med löpnummer 09.4127, 09.4128 och 09.4129 understiger den tillgängliga kvantiteten. |
| --- | --- |

(4)

Av den anmälan som avses ovan framgår det också att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i den förordningen lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2011 avser en kvantitet som för kvoten/kvoterna med löpnummer 09.4127, 09.4128 och 09.4129 understiger den tillgängliga kvantiteten.

| (5) | De totala tillgängliga kvantiteterna för kvoterna med löpnummer 09.4127, 09.4128, 09.4129 och 09.4130 för nästa delperiod bör därför fastställas i enlighet med artikel 5 första stycket i förordning (EG) nr 327/98. |
| --- | --- |

(5)

De totala tillgängliga kvantiteterna för kvoterna med löpnummer 09.4127, 09.4128, 09.4129 och 09.4130 för nästa delperiod bör därför fastställas i enlighet med artikel 5 första stycket i förordning (EG) nr 327/98.

| (6) | För att säkra en effektiv förvaltning av förfarandet för utfärdande av importlicenser bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet. |
| --- | --- |

(6)

För att säkra en effektiv förvaltning av förfarandet för utfärdande av importlicenser bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För de ansökningar om importlicenser för ris som omfattas av den kvot/de kvoter med löpnummer 09.4130 som avses i förordning (EG) nr 327/98 och som lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2011 ska utfärdas licenser för de begärda kvantiteterna justerade med den tilldelningskoefficient som fastställs i bilagan till denna förordning.

2.   De totala tillgängliga kvantiteterna inom de kvoter med löpnummer 09.4127, 09.4128, 09.4129 och 09.4130 som avses i förordning (EG) nr 327/98 för nästa delperiod fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EGT L 37, 11.2.1998, s. 5.

3

---

BILAGA

Tilldelningskoefficient för delperioden april 2011 och tillgängliga kvantiteter för nästa delperiod i enlighet med förordning (EG) nr 327/98

Kvot för helt eller delvis slipat ris enligt KN-nummer 1006 30 i enlighet med artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 327/98:

| Ursprung | Löpnummer | Tilldelningskoefficient för delperioden april 2011 | Totala kvantiteter som är tillgängliga för delperioden juli 2011
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikas förenta stater | 09.4127 | — (1) | 23 847 531 |
| Thailand | 09.4128 | — (1) | 11 108 417 |
| Australien | 09.4129 | — (1) | 713 000 |
| Övriga ursprung | 09.4130 | 0,851981 % | 0 |

Ursprung

Löpnummer

Tilldelningskoefficient för delperioden april 2011

Totala kvantiteter som är tillgängliga för delperioden juli 2011

(kg)

Amerikas förenta stater

09.4127

— (1)

23 847 531

Thailand

09.4128

— (1)

11 108 417

Australien

09.4129

— (1)

713 000

Övriga ursprung

09.4130

0,851981 %

0

---

(1)  Ansökningarna omfattar kvantiteter som understiger eller är lika med de tillgängliga kvantiteterna; alla ansökningar kan därför godtas.

---

DIREKTIV

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/30

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEDIREKTIV 2011/56/EU

av den 27 april 2011

om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa cyprokonazol som verksamt ämne och om ändring av kommissionens beslut 2008/934/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 1490/2002 (3) innehåller genomförandebestämmelser för den andra och tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingick cyprokonazol. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 1490/2002 (3) innehåller genomförandebestämmelser för den andra och tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingick cyprokonazol.

| (2) | Anmälaren återkallade i enlighet med artikel 11e i förordning (EG) nr 1490/2002 sin ansökan om att det verksamma ämnet ska införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG inom två månader från det att utkastet till bedömningsrapport tagits emot. Följaktligen fastställdes det i kommissionens beslut 2008/934/EG av den 5 december 2008 om att inte ta upp vissa verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller dessa ämnen (4) att cyprokonazol inte skulle införas i bilaga I. |
| --- | --- |

(2)

Anmälaren återkallade i enlighet med artikel 11e i förordning (EG) nr 1490/2002 sin ansökan om att det verksamma ämnet ska införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG inom två månader från det att utkastet till bedömningsrapport tagits emot. Följaktligen fastställdes det i kommissionens beslut 2008/934/EG av den 5 december 2008 om att inte ta upp vissa verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller dessa ämnen (4) att cyprokonazol inte skulle införas i bilaga I.

| (3) | Den ursprungliga anmälaren (nedan kallad sökanden) har i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG lämnat in en ny ansökan och begärt ett påskyndat förfarande i enlighet med artiklarna 14–19 i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 av den 17 januari 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets direktiv 91/414/EEG i fråga om ett ordinarie och ett påskyndat förfarande för bedömning av verksamma ämnen som omfattades av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i det direktivet men som inte införts i dess bilaga I (5). |
| --- | --- |

(3)

Den ursprungliga anmälaren (nedan kallad sökanden) har i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG lämnat in en ny ansökan och begärt ett påskyndat förfarande i enlighet med artiklarna 14–19 i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 av den 17 januari 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets direktiv 91/414/EEG i fråga om ett ordinarie och ett påskyndat förfarande för bedömning av verksamma ämnen som omfattades av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i det direktivet men som inte införts i dess bilaga I (5).

| (4) | Ansökan lämnades till Irland, som genom förordning (EG) nr 1490/2002 hade utsetts till rapporterande medlemsstat. Tidsfristen för det påskyndade förfarandet har följts. Specifikationen för det verksamma ämnet och de avsedda användningarna är desamma som de som anges i beslut 2008/934/EG. Ansökan uppfyller dessutom de återstående kraven gällande innehåll och förfarande i artikel 15 i förordning (EG) nr 33/2008. |
| --- | --- |

(4)

Ansökan lämnades till Irland, som genom förordning (EG) nr 1490/2002 hade utsetts till rapporterande medlemsstat. Tidsfristen för det påskyndade förfarandet har följts. Specifikationen för det verksamma ämnet och de avsedda användningarna är desamma som de som anges i beslut 2008/934/EG. Ansökan uppfyller dessutom de återstående kraven gällande innehåll och förfarande i artikel 15 i förordning (EG) nr 33/2008.

| (5) | Irland utvärderade de kompletterande uppgifter som sökanden lämnat och lade fram en kompletterande rapport. Rapporten lämnades till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och till kommissionen den 12 februari 2010. Myndigheten skickade den kompletterande rapporten till övriga medlemsstater och sökanden för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 33/2008 och på kommissionens begäran lade myndigheten fram sin slutsats om cyprokonazol för kommissionen den 8 november 2010 (6). Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till bedömningsrapport, den kompletterande rapporten och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och en rapport färdigställdes den 11 mars 2011 i form av kommissionens granskningsrapport om cyprokonazol. |
| --- | --- |

(5)

Irland utvärderade de kompletterande uppgifter som sökanden lämnat och lade fram en kompletterande rapport. Rapporten lämnades till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och till kommissionen den 12 februari 2010. Myndigheten skickade den kompletterande rapporten till övriga medlemsstater och sökanden för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 33/2008 och på kommissionens begäran lade myndigheten fram sin slutsats om cyprokonazol för kommissionen den 8 november 2010 (6). Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till bedömningsrapport, den kompletterande rapporten och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och en rapport färdigställdes den 11 mars 2011 i form av kommissionens granskningsrapport om cyprokonazol.

| (6) | De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller cyprokonazol i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som har undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Cyprokonazol bör därför införas i bilaga I så att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med det direktivet. |
| --- | --- |

(6)

De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller cyprokonazol i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som har undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Cyprokonazol bör därför införas i bilaga I så att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med det direktivet.

| (7) | Utan att det påverkar den slutsatsen bör ytterligare uppgifter inhämtas om vissa specifika aspekter. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för införandet av ett ämne i bilaga I. Man bör därför kräva att sökanden lämnar in ytterligare uppgifter som bekräftar den toxikologiska betydelsen av föroreningarna i den tekniska specifikationen, analysmetoderna för övervakning av cyprokonazol i jord, kroppsvätskor och kroppsvävnader, resthalterna av metaboliter av triazolderivat i primära grödor, grödor vid växelbruk och produkter av animaliskt ursprung, den långsiktiga risken för växtätande däggdjur samt den eventuella miljöpåverkan av isomerblandningens preferentiella nedbrytning/omvandling. |
| --- | --- |

(7)

Utan att det påverkar den slutsatsen bör ytterligare uppgifter inhämtas om vissa specifika aspekter. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för införandet av ett ämne i bilaga I. Man bör därför kräva att sökanden lämnar in ytterligare uppgifter som bekräftar den toxikologiska betydelsen av föroreningarna i den tekniska specifikationen, analysmetoderna för övervakning av cyprokonazol i jord, kroppsvätskor och kroppsvävnader, resthalterna av metaboliter av triazolderivat i primära grödor, grödor vid växelbruk och produkter av animaliskt ursprung, den långsiktiga risken för växtätande däggdjur samt den eventuella miljöpåverkan av isomerblandningens preferentiella nedbrytning/omvandling.

| (8) | Innan ett verksamt ämne införs i bilaga I bör medlemsstaterna och berörda parter medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som kommer att följa av införandet. |
| --- | --- |

(8)

Innan ett verksamt ämne införs i bilaga I bör medlemsstaterna och berörda parter medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som kommer att följa av införandet.

| (9) | Utan att det påverkar de skyldigheter som enligt direktiv 91/414/EEG följer av införandet av ett verksamt ämne i bilaga I, bör medlemsstaterna medges en tidsfrist på sex månader efter införandet för att ompröva befintliga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller cyprokonazol i syfte att se till att kraven i direktiv 91/414/EEG, särskilt artikel 13 och de relevanta villkoren i bilaga I, är uppfyllda. Medlemsstaterna bör vid behov ändra, ersätta eller återkalla befintliga godkännanden enligt bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG. Genom undantag från ovanstående tidsfrist bör en längre period medges för inlämnande och bedömning av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(9)

Utan att det påverkar de skyldigheter som enligt direktiv 91/414/EEG följer av införandet av ett verksamt ämne i bilaga I, bör medlemsstaterna medges en tidsfrist på sex månader efter införandet för att ompröva befintliga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller cyprokonazol i syfte att se till att kraven i direktiv 91/414/EEG, särskilt artikel 13 och de relevanta villkoren i bilaga I, är uppfyllda. Medlemsstaterna bör vid behov ändra, ersätta eller återkalla befintliga godkännanden enligt bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG. Genom undantag från ovanstående tidsfrist bör en längre period medges för inlämnande och bedömning av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna i direktiv 91/414/EEG.

| (10) | Erfarenheter från tidigare införanden i bilaga I till direktiv 91/414/EEG av verksamma ämnen som bedömts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (7) har visat att svårigheter kan uppstå vid tolkningen av kraven på innehavarna av befintliga godkännanden när det gäller tillgång till uppgifter. För att undvika ytterligare svårigheter förefaller det därför nödvändigt att klargöra medlemsstaternas skyldigheter, särskilt den att kontrollera att innehavarna av ett godkännande kan visa att de har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att några nya krav ställs på medlemsstaterna eller på innehavarna av godkännanden i förhållande till de direktiv om ändring av bilaga I som hittills har antagits. |
| --- | --- |

(10)

Erfarenheter från tidigare införanden i bilaga I till direktiv 91/414/EEG av verksamma ämnen som bedömts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (7) har visat att svårigheter kan uppstå vid tolkningen av kraven på innehavarna av befintliga godkännanden när det gäller tillgång till uppgifter. För att undvika ytterligare svårigheter förefaller det därför nödvändigt att klargöra medlemsstaternas skyldigheter, särskilt den att kontrollera att innehavarna av ett godkännande kan visa att de har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att några nya krav ställs på medlemsstaterna eller på innehavarna av godkännanden i förhållande till de direktiv om ändring av bilaga I som hittills har antagits.

| (11) | Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | I beslut 2008/934/EG fastställs att cyprokonazol inte ska införas i bilaga I och att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne ska återkallas senast den 31 december 2011. Den rad som avser cyprokonazol i bilagan till det beslutet måste utgå. |
| --- | --- |

(12)

I beslut 2008/934/EG fastställs att cyprokonazol inte ska införas i bilaga I och att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne ska återkallas senast den 31 december 2011. Den rad som avser cyprokonazol i bilagan till det beslutet måste utgå.

| (13) | Beslut 2008/934/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Beslut 2008/934/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Den rad som avser cyprokonazol i bilagan till beslut 2008/934/EG ska utgå.

Artikel 3

Medlemsstaterna ska senast den 30 november 2011 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 december 2011.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 4

1.   Om så krävs ska medlemsstaterna i enlighet med direktiv 91/414/EEG ändra eller återkalla befintliga godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller cyprokonazol som verksamt ämne senast den 30 november 2011.

Senast detta datum ska medlemsstaterna särskilt kontrollera att de villkor som rör cyprokonazol i bilaga I till det direktivet har uppfyllts, med undantag av villkoren i del B i den post som gäller detta verksamma ämne, och att innehavaren av godkännandet har eller har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet i enlighet med villkoren i artikel 13 i samma direktiv.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska medlemsstaterna för varje godkänt växtskyddsmedel som innehåller cyprokonazol, antingen som enda verksamma ämne eller som ett av flera verksamma ämnen som alla senast den 31 maj 2011 förtecknats i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, ta upp växtskyddsmedlet till ny prövning i överensstämmelse med de enhetliga principerna i bilaga VI till direktiv 91/414/EEG, på grundval av dokumentation som uppfyller kraven i bilaga III till det direktivet och med hänsyn till del B i den post som gäller cyprokonazol i bilaga I till samma direktiv. På grundval av denna prövning ska medlemsstaterna fastställa om växtskyddsmedlet uppfyller villkoren i artikel 4.1 b, c, d och e i direktiv 91/414/EEG.

Därefter ska medlemsstaterna

| a) | om ett växtskyddsmedel innehåller cyprokonazol som enda verksamma ämne, om så krävs, senast den 31 maj 2015 ändra eller återkalla godkännandet, eller |
| --- | --- |

a)

om ett växtskyddsmedel innehåller cyprokonazol som enda verksamma ämne, om så krävs, senast den 31 maj 2015 ändra eller återkalla godkännandet, eller

| b) | om ett växtskyddsmedel innehåller cyprokonazol som ett av flera verksamma ämnen, om så krävs, ändra eller återkalla godkännandet senast den 31 maj 2015 eller senast det datum som fastställs för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i det eller de direktiv genom vilket eller vilka ämnet eller ämnena i fråga infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, beroende på vilket datum som är det senaste. |
| --- | --- |

b)

om ett växtskyddsmedel innehåller cyprokonazol som ett av flera verksamma ämnen, om så krävs, ändra eller återkalla godkännandet senast den 31 maj 2015 eller senast det datum som fastställs för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i det eller de direktiv genom vilket eller vilka ämnet eller ämnena i fråga infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, beroende på vilket datum som är det senaste.

Artikel 5

Detta direktiv träder i kraft den 1 juni 2011.

Artikel 6

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 april 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25.

2

(3)  EGT L 224, 21.8.2002, s. 23.

3

(4)  EUT L 333, 11.12.2008, s. 11.

4

(5)  EUT L 15, 18.1.2008, s. 5.

5

(6)  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance cyproconazole”, The EFSA Journal, vol. 8(2010):11, artikelnr 1897. [73 s.] doi:10.2903/j.efsa.2010.1897. Finns på www.efsa.europa.eu

6

The EFSA Journal

(7)  EGT L 366, 15.12.1992, s. 10.

7

---

BILAGA

Följande post ska läggas till i slutet av tabellen i bilaga I till direktiv 91/414/EEG:

| Nr | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Ikraftträdande | Införande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”358 | Cyprokonazol
  CAS-nr 94361-06-5

  Cipac-nr 600 | (2RS,3RS;2RS,3SR)-2-(4-klorfenyl)-3-cyklopropyl-1-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)butan-2-ol | ≥ 940 g/kg | 1 juni 2011 | 31 maj 2021 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som fungicid.
  DEL B
  Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om cyprokonazol från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 11 mars 2011, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna ta särskild hänsyn till följande:






  a) | Konsumenternas exponering via kosten för resthalter av metaboliter av triazolderivat. |

Nr

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Ikraftträdande

Införande till och med

Särskilda bestämmelser

”358

Cyprokonazol

CAS-nr 94361-06-5

Cipac-nr 600

(2RS,3RS;2RS,3SR)-2-(4-klorfenyl)-3-cyklopropyl-1-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)butan-2-ol

≥ 940 g/kg

1 juni 2011

31 maj 2021

DEL A

Får endast godkännas för användning som fungicid.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om cyprokonazol från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 11 mars 2011, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna ta särskild hänsyn till följande:

a)

Konsumenternas exponering via kosten för resthalter av metaboliter av triazolderivat.

| b) | Risken för vattenlevande organismer. |
| --- | --- |

b)

Risken för vattenlevande organismer.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

De berörda medlemsstaterna ska begära in bekräftande uppgifter om följande:

| a) | Den toxikologiska betydelsen av föroreningarna i den tekniska specifikationen. |
| --- | --- |

a)

Den toxikologiska betydelsen av föroreningarna i den tekniska specifikationen.

| b) | Analysmetoderna för övervakning av cyprokonazol i jord, kroppsvätskor och kroppsvävnader. |
| --- | --- |

b)

Analysmetoderna för övervakning av cyprokonazol i jord, kroppsvätskor och kroppsvävnader.

| c) | Resthalterna av metaboliter av triazolderivat i primära grödor, grödor vid växelbruk och produkter av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

c)

Resthalterna av metaboliter av triazolderivat i primära grödor, grödor vid växelbruk och produkter av animaliskt ursprung.

| d) | Den långsiktiga risken för växtätande däggdjur. |
| --- | --- |

d)

Den långsiktiga risken för växtätande däggdjur.

| e) | Den eventuella miljöpåverkan av isomerblandningens preferentiella nedbrytning/omvandling. |
| --- | --- |

e)

Den eventuella miljöpåverkan av isomerblandningens preferentiella nedbrytning/omvandling.

De berörda medlemsstaterna ska se till att sökanden till kommissionen lämnar uppgifter enligt led a senast den 1 december 2011, uppgifter enligt leden b, c och d senast den 31 maj 2013 och uppgifter enligt led e inom två år efter det att särskilda riktlinjer antagits.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

1

---

| 28.4.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEDIREKTIV 2011/57/EU

av den 27 april 2011

om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa fluometuron som verksamt ämne och om ändring av kommissionens beslut 2008/934/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsprodukter på marknaden (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 1490/2002 (3) innehåller genomförandebestämmelser för den andra och tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingick fluometuron. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 1490/2002 (3) innehåller genomförandebestämmelser för den andra och tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingick fluometuron.

| (2) | Anmälarna återkallade i enlighet med artikel 11e i förordning (EG) nr 1490/2002 sin ansökan om att det verksamma ämnet ska införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG inom två månader från det att utkastet till bedömningsrapport tagits emot. Följaktligen fastställdes det i kommissionens beslut 2008/934/EG av den 5 december 2008 om att inte ta upp vissa verksamma ämnen i bilaga I till direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller dessa ämnen (4) att fluometuron inte skulle införas i bilaga I. |
| --- | --- |

(2)

Anmälarna återkallade i enlighet med artikel 11e i förordning (EG) nr 1490/2002 sin ansökan om att det verksamma ämnet ska införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG inom två månader från det att utkastet till bedömningsrapport tagits emot. Följaktligen fastställdes det i kommissionens beslut 2008/934/EG av den 5 december 2008 om att inte ta upp vissa verksamma ämnen i bilaga I till direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller dessa ämnen (4) att fluometuron inte skulle införas i bilaga I.

| (3) | De ursprungliga anmälarna (nedan kallade sökandena) har i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG lämnat in en ny ansökan och begärt ett påskyndat förfarande i enlighet med artiklarna 14–19 i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 av den 17 januari 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets direktiv 91/414/EEG i fråga om ett ordinarie och ett påskyndat förfarande för bedömning av verksamma ämnen som omfattades av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i det direktivet men som inte införts i dess bilaga I (5). |
| --- | --- |

(3)

De ursprungliga anmälarna (nedan kallade sökandena) har i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG lämnat in en ny ansökan och begärt ett påskyndat förfarande i enlighet med artiklarna 14–19 i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 av den 17 januari 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets direktiv 91/414/EEG i fråga om ett ordinarie och ett påskyndat förfarande för bedömning av verksamma ämnen som omfattades av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i det direktivet men som inte införts i dess bilaga I (5).

| (4) | Ansökan lämnades till Grekland, som genom förordning (EG) nr 1490/2002 hade utsetts till rapporterande medlemsstat. Tidsfristen för det påskyndade förfarandet har följts. Specifikationen för det verksamma ämnet och de avsedda användningarna är desamma som de som anges i beslut 2008/934/EG. Ansökan uppfyller dessutom de återstående kraven gällande innehåll och förfarande i artikel 15 i förordning (EG) nr 33/2008. |
| --- | --- |

(4)

Ansökan lämnades till Grekland, som genom förordning (EG) nr 1490/2002 hade utsetts till rapporterande medlemsstat. Tidsfristen för det påskyndade förfarandet har följts. Specifikationen för det verksamma ämnet och de avsedda användningarna är desamma som de som anges i beslut 2008/934/EG. Ansökan uppfyller dessutom de återstående kraven gällande innehåll och förfarande i artikel 15 i förordning (EG) nr 33/2008.

| (5) | Grekland utvärderade de kompletterande uppgifter som sökandena lämnat och lade fram en kompletterande rapport. Rapporten lämnades till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och till kommissionen den 27 januari 2010. Myndigheten skickade den kompletterande rapporten till övriga medlemsstater och sökandena för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 33/2008 och på kommissionens begäran lade myndigheten fram sin slutsats om fluometuron för kommissionen den 14 december 2010 (6). Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till bedömningsrapport, den kompletterande rapporten och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och en rapport färdigställdes den 11 mars 2011 i form av kommissionens granskningsrapport om fluometuron. |
| --- | --- |

(5)

Grekland utvärderade de kompletterande uppgifter som sökandena lämnat och lade fram en kompletterande rapport. Rapporten lämnades till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och till kommissionen den 27 januari 2010. Myndigheten skickade den kompletterande rapporten till övriga medlemsstater och sökandena för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 33/2008 och på kommissionens begäran lade myndigheten fram sin slutsats om fluometuron för kommissionen den 14 december 2010 (6). Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till bedömningsrapport, den kompletterande rapporten och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och en rapport färdigställdes den 11 mars 2011 i form av kommissionens granskningsrapport om fluometuron.

| (6) | De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller fluometuron i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som har undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Fluometuron bör därför införas i bilaga I så att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med det direktivet. |
| --- | --- |

(6)

De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller fluometuron i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som har undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Fluometuron bör därför införas i bilaga I så att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med det direktivet.

| (7) | Utan att det påverkar den slutsatsen bör ytterligare uppgifter inhämtas om vissa specifika aspekter. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för införandet av ett ämne i bilaga I. Man bör därför kräva att sökandena lämnar in ytterligare uppgifter som bekräftar växtmetaboliten trifluorättiksyras toxikologiska egenskaper samt analysmetoderna för övervakning av fluometuron i luft och av jordmetaboliten trifluormetylanilin i jord och vatten. Om fluometuron klassificeras som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer” enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (7), ska de berörda medlemsstaterna begära in ytterligare uppgifter som bekräftar betydelsen av jordmetaboliterna desmetylfluometuron och trifluormetylanilin för grundvattnet. |
| --- | --- |

(7)

Utan att det påverkar den slutsatsen bör ytterligare uppgifter inhämtas om vissa specifika aspekter. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för införandet av ett ämne i bilaga I. Man bör därför kräva att sökandena lämnar in ytterligare uppgifter som bekräftar växtmetaboliten trifluorättiksyras toxikologiska egenskaper samt analysmetoderna för övervakning av fluometuron i luft och av jordmetaboliten trifluormetylanilin i jord och vatten. Om fluometuron klassificeras som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer” enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (7), ska de berörda medlemsstaterna begära in ytterligare uppgifter som bekräftar betydelsen av jordmetaboliterna desmetylfluometuron och trifluormetylanilin för grundvattnet.

| (8) | Innan ett verksamt ämne införs i bilaga I bör medlemsstaterna och berörda parter medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som kommer att följa av införandet. |
| --- | --- |

(8)

Innan ett verksamt ämne införs i bilaga I bör medlemsstaterna och berörda parter medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som kommer att följa av införandet.

| (9) | Utan att det påverkar de skyldigheter som enligt direktiv 91/414/EEG följer av införandet av ett verksamt ämne i bilaga I, bör medlemsstaterna medges en tidsfrist på sex månader efter införandet för att ompröva befintliga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller fluometuron i syfte att se till att kraven i direktiv 91/414/EEG, särskilt artikel 13 och de relevanta villkoren i bilaga I, är uppfyllda. Medlemsstaterna bör vid behov ändra, ersätta eller återkalla befintliga godkännanden enligt bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG. Genom undantag från ovanstående tidsfrist bör en längre period medges för inlämnande och bedömning av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(9)

Utan att det påverkar de skyldigheter som enligt direktiv 91/414/EEG följer av införandet av ett verksamt ämne i bilaga I, bör medlemsstaterna medges en tidsfrist på sex månader efter införandet för att ompröva befintliga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller fluometuron i syfte att se till att kraven i direktiv 91/414/EEG, särskilt artikel 13 och de relevanta villkoren i bilaga I, är uppfyllda. Medlemsstaterna bör vid behov ändra, ersätta eller återkalla befintliga godkännanden enligt bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG. Genom undantag från ovanstående tidsfrist bör en längre period medges för inlämnande och bedömning av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna i direktiv 91/414/EEG.

| (10) | Erfarenheter från tidigare införanden i bilaga I till direktiv 91/414/EEG av verksamma ämnen som bedömts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (8) har visat att svårigheter kan uppstå vid tolkningen av kraven på innehavarna av befintliga godkännanden när det gäller tillgång till uppgifter. För att undvika ytterligare svårigheter förefaller det därför nödvändigt att klargöra medlemsstaternas skyldigheter, särskilt den att kontrollera att innehavarna av ett godkännande kan visa att de har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att några nya krav ställs på medlemsstaterna eller på innehavarna av godkännanden i förhållande till de direktiv om ändring av bilaga I som hittills har antagits. |
| --- | --- |

(10)

Erfarenheter från tidigare införanden i bilaga I till direktiv 91/414/EEG av verksamma ämnen som bedömts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (8) har visat att svårigheter kan uppstå vid tolkningen av kraven på innehavarna av befintliga godkännanden när det gäller tillgång till uppgifter. För att undvika ytterligare svårigheter förefaller det därför nödvändigt att klargöra medlemsstaternas skyldigheter, särskilt den att kontrollera att innehavarna av ett godkännande kan visa att de har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att några nya krav ställs på medlemsstaterna eller på innehavarna av godkännanden i förhållande till de direktiv om ändring av bilaga I som hittills har antagits.

| (11) | Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | I beslut 2008/934/EG fastställs att fluometuron inte ska införas i bilaga I och att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne ska återkallas senast den 31 december 2011. Den rad som avser fluometuron i bilagan till det beslutet måste utgå. |
| --- | --- |

(12)

I beslut 2008/934/EG fastställs att fluometuron inte ska införas i bilaga I och att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne ska återkallas senast den 31 december 2011. Den rad som avser fluometuron i bilagan till det beslutet måste utgå.

| (13) | Beslut 2008/934/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Beslut 2008/934/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Den rad som avser fluometuron i bilagan till beslut 2008/934/EG ska utgå.

Artikel 3

Medlemsstaterna ska senast den 30 november 2011 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 december 2011.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 4

1.   Om så krävs ska medlemsstaterna i enlighet med direktiv 91/414/EEG ändra eller återkalla befintliga godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller fluometuron som verksamt ämne senast den 30 november 2011.

Senast detta datum ska medlemsstaterna särskilt kontrollera att de villkor som rör fluometuron i bilaga I till det direktivet har uppfyllts, med undantag av villkoren i del B i den post som gäller detta verksamma ämne, och att innehavaren av godkännandet har eller har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet i enlighet med villkoren i artikel 13 i samma direktiv.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska medlemsstaterna för varje godkänt växtskyddsmedel som innehåller fluometuron, antingen som enda verksamma ämne eller som ett av flera verksamma ämnen som alla senast den 31 maj 2011 förtecknats i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, ta upp växtskyddsmedlet till ny prövning i överensstämmelse med de enhetliga principerna i bilaga VI till direktiv 91/414/EEG, på grundval av dokumentation som uppfyller kraven i bilaga III till det direktivet och med hänsyn till del B i den post som gäller fluometuron i bilaga I till samma direktiv. På grundval av denna prövning ska medlemsstaterna fastställa om växtskyddsmedlet uppfyller villkoren i artikel 4.1 b, c, d och e i direktiv 91/414/EEG.

Därefter ska medlemsstaterna

| a) | om ett växtskyddsmedel innehåller fluometuron som enda verksamma ämne, om så krävs, senast den 31 maj 2015 ändra eller återkalla godkännandet, eller |
| --- | --- |

a)

om ett växtskyddsmedel innehåller fluometuron som enda verksamma ämne, om så krävs, senast den 31 maj 2015 ändra eller återkalla godkännandet, eller

| b) | om ett växtskyddsmedel innehåller fluometuron som ett av flera verksamma ämnen, om så krävs, ändra eller återkalla godkännandet senast den 31 maj 2015 eller senast det datum som fastställs för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i det eller de direktiv genom vilket eller vilka ämnet eller ämnena i fråga infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, beroende på vilket datum som är det senaste. |
| --- | --- |

b)

om ett växtskyddsmedel innehåller fluometuron som ett av flera verksamma ämnen, om så krävs, ändra eller återkalla godkännandet senast den 31 maj 2015 eller senast det datum som fastställs för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i det eller de direktiv genom vilket eller vilka ämnet eller ämnena i fråga infördes i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, beroende på vilket datum som är det senaste.

Artikel 5

Detta direktiv träder i kraft den 1 juni 2011.

Artikel 6

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 april 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25.

2

(3)  EGT L 224, 21.8.2002, s. 23.

3

(4)  EUT L 333, 11.12.2008, s. 11.

4

(5)  EUT L 15, 18.1.2008, s. 5.

5

(6)  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fluometuron”, The EFSA Journal, vol. 9(2011):1, artikelnr 1958. [54 s.] doi:10.2903/j.efsa.20.11.1958. Finns på www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

6

The EFSA Journal

(7)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

7

(8)  EGT L 366, 15.12.1992, s. 10.

8

---

BILAGA

Följande post ska läggas till i slutet av tabellen i bilaga I till direktiv 91/414/EEG:

| Nr | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Ikraftträdande | Införande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”343 | Fluometuron
  CAS-nr 2164-17-2
  Cipac-nr 159 | 1,1-Dimetyl-3-(α,α,α-trifluoro-m-tolyl)urea | ≥ 940 g/kg | 1 juni 2011 | 31 maj 2021 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som herbicid på bomull.
  DEL B
  Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om fluometuron från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 11 mars 2011, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna ta särskild hänsyn till följande:






  a) | Skyddet för de personer som hanterar eller kommer i kontakt med växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning. |

Nr

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Ikraftträdande

Införande till och med

Särskilda bestämmelser

”343

Fluometuron

CAS-nr 2164-17-2

Cipac-nr 159

1,1-Dimetyl-3-(α,α,α-trifluoro-m-tolyl)urea

≥ 940 g/kg

1 juni 2011

31 maj 2021

DEL A

Får endast godkännas för användning som herbicid på bomull.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om fluometuron från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 11 mars 2011, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna ta särskild hänsyn till följande:

a)

Skyddet för de personer som hanterar eller kommer i kontakt med växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning.

| b) | Skyddet för grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden. Villkoren för godkännande ska vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder och en skyldighet att genomföra övervakningsprogram för att kontrollera eventuellt läckage av fluometuron och jordmetaboliterna desmetylfluometuron och trifluormetylanilin i känsliga områden. |
| --- | --- |

b)

Skyddet för grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden. Villkoren för godkännande ska vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder och en skyldighet att genomföra övervakningsprogram för att kontrollera eventuellt läckage av fluometuron och jordmetaboliterna desmetylfluometuron och trifluormetylanilin i känsliga områden.

| c) | Risken för andra makroorganismer i marken som inte är målarter än daggmaskar och växter som inte är målarter. Villkoren för godkännande ska vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Risken för andra makroorganismer i marken som inte är målarter än daggmaskar och växter som inte är målarter. Villkoren för godkännande ska vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder.

De berörda medlemsstaterna ska se till att sökandena inkommer med bekräftande uppgifter till kommissionen om följande:

| a) | Växtmetaboliten trifluorättiksyras toxikologiska egenskaper. |
| --- | --- |

a)

Växtmetaboliten trifluorättiksyras toxikologiska egenskaper.

| b) | Analysmetoderna för övervakning av fluometuron i luft. |
| --- | --- |

b)

Analysmetoderna för övervakning av fluometuron i luft.

| c) | Analysmetoderna för övervakning av jordmetaboliten trifluormetylanilin i jord och vatten. |
| --- | --- |

c)

Analysmetoderna för övervakning av jordmetaboliten trifluormetylanilin i jord och vatten.

| d) | Betydelsen av jordmetaboliterna desmetylfluometuron och trifluormetylanilin för grundvattnet om fluometuron klassificeras som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer” enligt förordning (EG) nr 1272/2008. |
| --- | --- |

d)

Betydelsen av jordmetaboliterna desmetylfluometuron och trifluormetylanilin för grundvattnet om fluometuron klassificeras som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer” enligt förordning (EG) nr 1272/2008.

De berörda medlemsstaterna ska se till att sökandena till kommissionen lämnar uppgifter enligt leden a, b och c senast den 31 mars 2013 och uppgifter enligt led d inom sex månader efter delgivandet av beslutet om klassificering av fluometuron.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

1

---