# Eiropas Savienības L 118/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.118.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 118 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 6. maijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.118.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 118

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 6. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 435/2011 (2011. gada 5. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 951/2007, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 436/2011 (2011. gada 5. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 690/2008, ar ko atzīst aizsargājamās zonas, kuras Kopienā pakļautas konkrētiem augu veselības apdraudējumiem | 2 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 437/2011 (2011. gada 5. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 4 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 438/2011 (2011. gada 5. maijs), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 6 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/268/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 2. maijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Bulgārijas | 8 |
| | | 2011/269/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 27. oktobris) par valsts atbalstu C 14/09 (ex NN 17/09), ko Ungārija piešķīrusi uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7274)

   (
  1
  ) | 9 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 435/2011 (2011. gada 5. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 951/2007, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 436/2011 (2011. gada 5. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 690/2008, ar ko atzīst aizsargājamās zonas, kuras Kopienā pakļautas konkrētiem augu veselības apdraudējumiem

2

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 437/2011 (2011. gada 5. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

4

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 438/2011 (2011. gada 5. maijs), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

6

LĒMUMI

2011/268/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 2. maijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Bulgārijas

8

2011/269/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 27. oktobris) par valsts atbalstu C 14/09 (ex NN 17/09), ko Ungārija piešķīrusi uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7274)

   (
  1
  )

Péti Nitrogénművek Zrt.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7274)

1

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 6.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 435/2011

(2011. gada 5. maijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 951/2007, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (1), un jo īpaši tās 11. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 951/2007 (2007. gada 9. augusts), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 951/2007 (2007. gada 9. augusts), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (2).

| (2) | Ņemot vērā to, ka Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta pārrobežu sadarbības programmas sāka darboties novēloti, projektu īstenošanas posma pagarināšana par vienu gadu ļautu programmām ievērot darba programmas un pabeigt lielapjoma projektu īstenošanu. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta pārrobežu sadarbības programmas sāka darboties novēloti, projektu īstenošanas posma pagarināšana par vienu gadu ļautu programmām ievērot darba programmas un pabeigt lielapjoma projektu īstenošanu.

| (3) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 951/2007 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 951/2007 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1638/2006, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1638/2006,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 951/2007 43. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “b) | kopīgās darbības programmas finansēto projektu īstenošanas posms, kas sākas vienlaikus ar programmas īstenošanas laikposmu un beidzas ne vēlāk kā 2015. gada 31. decembrī. Programmas finansēto projektu darbībām jābeidzas ne vēlāk kā šajā datumā;”. |
| --- | --- |

“b)

kopīgās darbības programmas finansēto projektu īstenošanas posms, kas sākas vienlaikus ar programmas īstenošanas laikposmu un beidzas ne vēlāk kā 2015. gada 31. decembrī. Programmas finansēto projektu darbībām jābeidzas ne vēlāk kā šajā datumā;”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 5. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 210, 10.8.2007., 10. lpp.

2

---

| 6.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/2

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 436/2011

(2011. gada 5. maijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 690/2008, ar ko atzīst aizsargājamās zonas, kuras Kopienā pakļautas konkrētiem augu veselības apdraudējumiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 2. panta 1. punkta h) apakšpunktu,

ņemot vērā Čehijas, Grieķijas, Francijas un Itālijas iesniegtos pieprasījumus,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2008 (2) dažas dalībvalstis vai dalībvalstu teritoriju daļas ir atzītas par aizsargājamām zonām attiecībā uz konkrētiem kaitīgiem organismiem. Dažos gadījumos atzīšana attiecās uz noteiktu laika periodu, lai ļautu attiecīgajai dalībvalstij sniegt visu nepieciešamo informāciju, kas apliecina, ka konkrētais kaitīgais organisms nav sastopams attiecīgajā dalībvalstī vai tās teritorijas daļā, vai ļautu pabeigt konkrētā organisma izskaušanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2008 (2) dažas dalībvalstis vai dalībvalstu teritoriju daļas ir atzītas par aizsargājamām zonām attiecībā uz konkrētiem kaitīgiem organismiem. Dažos gadījumos atzīšana attiecās uz noteiktu laika periodu, lai ļautu attiecīgajai dalībvalstij sniegt visu nepieciešamo informāciju, kas apliecina, ka konkrētais kaitīgais organisms nav sastopams attiecīgajā dalībvalstī vai tās teritorijas daļā, vai ļautu pabeigt konkrētā organisma izskaušanu.

| (2) | Visa Grieķijas teritorija tika atzīta par aizsargājamu zonu attiecībā uz Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer un Ips duplicatus Sahlberg līdz 2011. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(2)

Visa Grieķijas teritorija tika atzīta par aizsargājamu zonu attiecībā uz Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer un Ips duplicatus Sahlberg līdz 2011. gada 31. martam.

| (3) | Grieķija 2010. gadā veica apsekojumus un paziņoja rezultātus Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta h) apakšpunkta trešo un piekto daļu. Komisijas ekspertu apmeklējums Grieķijā no 2011. gada 24. janvāra līdz 31. janvārim apstiprināja, ka minētā dalībvalsts turpina būtiski uzlabot minēto apsekojumu organizēšanu un veikšanu un šo apsekojumu rezultātu paziņošanu. Tomēr Grieķijai ir jāpierāda, ka panāktie uzlabojumi ir ilgtspējīgi. |
| --- | --- |

(3)

Grieķija 2010. gadā veica apsekojumus un paziņoja rezultātus Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta h) apakšpunkta trešo un piekto daļu. Komisijas ekspertu apmeklējums Grieķijā no 2011. gada 24. janvāra līdz 31. janvārim apstiprināja, ka minētā dalībvalsts turpina būtiski uzlabot minēto apsekojumu organizēšanu un veikšanu un šo apsekojumu rezultātu paziņošanu. Tomēr Grieķijai ir jāpierāda, ka panāktie uzlabojumi ir ilgtspējīgi.

| (4) | Saskaņā ar rezultātiem, kas gūti apsekojumos Grieķijā 2010. gadā, tika konstatēts tikai viens Ips cembrae Heer gadījums; pārējie pieci organismi netika atrasti. Ņemot vērā minētos rezultātus un Komisijas ekspertu Grieķijas apmeklējuma rezultātus, ir lietderīgi turpināt atzīt Grieķiju par aizsargājamu zonu attiecībā uz minētajiem organismiem vēl trīs gadus, lai dotu Grieķijai laiku, kas nepieciešams, lai vāktu un iesniegtu apstiprinošu informāciju, ka minētie organismi, izņemot Ips cembrae Heer, nav sastopami tās teritorijā, un lai attiecībā uz Ips cembrae Heer pabeigtu šā organisma izskaušanai veicamos pasākumus, kā arī lai savāktu un iesniegtu apstiprinošu informāciju, ka minētais organisms nav sastopams tās teritorijā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar rezultātiem, kas gūti apsekojumos Grieķijā 2010. gadā, tika konstatēts tikai viens Ips cembrae Heer gadījums; pārējie pieci organismi netika atrasti. Ņemot vērā minētos rezultātus un Komisijas ekspertu Grieķijas apmeklējuma rezultātus, ir lietderīgi turpināt atzīt Grieķiju par aizsargājamu zonu attiecībā uz minētajiem organismiem vēl trīs gadus, lai dotu Grieķijai laiku, kas nepieciešams, lai vāktu un iesniegtu apstiprinošu informāciju, ka minētie organismi, izņemot Ips cembrae Heer, nav sastopami tās teritorijā, un lai attiecībā uz Ips cembrae Heer pabeigtu šā organisma izskaušanai veicamos pasākumus, kā arī lai savāktu un iesniegtu apstiprinošu informāciju, ka minētais organisms nav sastopams tās teritorijā.

| (5) | Visa Grieķijas teritorija tika atzīta par aizsargājamu zonu attiecībā uz Citrus tristeza vīrusu (Eiropas celmi). 2010. gada ikgadējā ziņojumā par oficiālo apsekojumu, kas veikts, lai noskaidrotu minētā kaitīgā organisma sastopamību, Grieķija ziņoja, ka Argolidas prefektūrā 104 kokiem ir konstatēts šis kaitīgais organisms. Komisijas ekspertu novērojumi apmeklējuma laikā Grieķijā no 2011. gada 24. janvāra līdz 31. janvārim apstiprināja, ka Citrus tristeza vīruss (Eiropas celmi) ir sastopams minētajā prefektūrā jau vismaz pēdējos trīs gadus, neraugoties uz Grieķijas iestāžu īstenotajiem izskaušanas pasākumiem, kuri izrādījušies neefektīvi. Attiecīgi ir jāuzskata, ka Citrus tristeza vīruss (Eiropas celmi) ir sastopams Argolidas prefektūrā. Tādēļ minēto prefektūru vairs nevar atzīt par aizsargājamu zonu attiecībā uz minēto kaitīgo organismu. |
| --- | --- |

(5)

Visa Grieķijas teritorija tika atzīta par aizsargājamu zonu attiecībā uz Citrus tristeza vīrusu (Eiropas celmi). 2010. gada ikgadējā ziņojumā par oficiālo apsekojumu, kas veikts, lai noskaidrotu minētā kaitīgā organisma sastopamību, Grieķija ziņoja, ka Argolidas prefektūrā 104 kokiem ir konstatēts šis kaitīgais organisms. Komisijas ekspertu novērojumi apmeklējuma laikā Grieķijā no 2011. gada 24. janvāra līdz 31. janvārim apstiprināja, ka Citrus tristeza vīruss (Eiropas celmi) ir sastopams minētajā prefektūrā jau vismaz pēdējos trīs gadus, neraugoties uz Grieķijas iestāžu īstenotajiem izskaušanas pasākumiem, kuri izrādījušies neefektīvi. Attiecīgi ir jāuzskata, ka Citrus tristeza vīruss (Eiropas celmi) ir sastopams Argolidas prefektūrā. Tādēļ minēto prefektūru vairs nevar atzīt par aizsargājamu zonu attiecībā uz minēto kaitīgo organismu.

| (6) | Visa Spānijas teritorija tika atzīta par aizsargājamu zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Spānija ir iesniegusi informāciju, kas liecina, ka Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. tagad ir sastopams Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Pasākumi, kas veikti divus gadus pēc kārtas, proti, 2009. un 2010. gadā, lai izskaustu minēto kaitīgo organismu, izrādījās neefektīvi. Tāpēc Kastīlijas un Leonas autonomo apgabalu vairs nevar atzīt par aizsargājamo zonu attiecībā uz minēto kaitīgo organismu. |
| --- | --- |

(6)

Visa Spānijas teritorija tika atzīta par aizsargājamu zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Spānija ir iesniegusi informāciju, kas liecina, ka Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. tagad ir sastopams Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Pasākumi, kas veikti divus gadus pēc kārtas, proti, 2009. un 2010. gadā, lai izskaustu minēto kaitīgo organismu, izrādījās neefektīvi. Tāpēc Kastīlijas un Leonas autonomo apgabalu vairs nevar atzīt par aizsargājamo zonu attiecībā uz minēto kaitīgo organismu.

| (7) | Visa Čehijas teritorija, daži Francijas reģioni (Elzasa, Šampaņa-Ardenna un Lotringa) un viens Itālijas reģions (Bazilikata) līdz 2011. gada 31. martam tika atzīti par aizsargājamām zonām attiecībā uz vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāju mikoplazmu. Informācija, ko pēc minētās atzīšanas sniedza Čehija, Francija un Itālija, ietver pierādījumus, ka minētais kaitīgais organisms nav sastopams attiecīgajās aizsargātajās zonās. Tādēļ visa Čehijas teritorija, Francijas reģioni Elzasa, Šampaņa-Ardenna un Lotringa un Itālijas reģions Bazilikata arī turpmāk jāatzīst par aizsargājamām zonām attiecībā uz minēto organismu. |
| --- | --- |

(7)

Visa Čehijas teritorija, daži Francijas reģioni (Elzasa, Šampaņa-Ardenna un Lotringa) un viens Itālijas reģions (Bazilikata) līdz 2011. gada 31. martam tika atzīti par aizsargājamām zonām attiecībā uz vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāju mikoplazmu. Informācija, ko pēc minētās atzīšanas sniedza Čehija, Francija un Itālija, ietver pierādījumus, ka minētais kaitīgais organisms nav sastopams attiecīgajās aizsargātajās zonās. Tādēļ visa Čehijas teritorija, Francijas reģioni Elzasa, Šampaņa-Ardenna un Lotringa un Itālijas reģions Bazilikata arī turpmāk jāatzīst par aizsargājamām zonām attiecībā uz minēto organismu.

| (8) | Itālija ir pieprasījusi Sardīnijas reģionu atzīt par aizsargājamu zonu saistībā ar kaitīgo organismu vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāju mikoplazmu. Pamatojoties uz 2004.–2010. gadā veiktajiem apsekojumiem, Itālija ir sniegusi pierādījumus, ka attiecīgais kaitīgais organisms nav sastopams Sardīnijas reģionā, lai gan tur ir minētajam organismam labvēlīgi apstākļi. Tomēr ir jāturpina veikt apsekojumus. Minētie apsekojumi jāuzrauga ekspertiem, kuri pakļauti Komisijai. Tādēļ Sardīnija par aizsargājamo zonu attiecībā uz vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāju mikoplazmu ir jāatzīst tikai uz trīs gadiem. |
| --- | --- |

(8)

Itālija ir pieprasījusi Sardīnijas reģionu atzīt par aizsargājamu zonu saistībā ar kaitīgo organismu vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāju mikoplazmu. Pamatojoties uz 2004.–2010. gadā veiktajiem apsekojumiem, Itālija ir sniegusi pierādījumus, ka attiecīgais kaitīgais organisms nav sastopams Sardīnijas reģionā, lai gan tur ir minētajam organismam labvēlīgi apstākļi. Tomēr ir jāturpina veikt apsekojumus. Minētie apsekojumi jāuzrauga ekspertiem, kuri pakļauti Komisijai. Tādēļ Sardīnija par aizsargājamo zonu attiecībā uz vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāju mikoplazmu ir jāatzīst tikai uz trīs gadiem.

| (9) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 690/2008. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 690/2008.

| (10) | Dažu šo aizsargāto zonu pašreizējā atzīšana ir spēkā līdz 2011. gada 31. martam. Tādēļ šī regula jāpiemēro no 2011. gada 1. aprīļa, lai nodrošinātu nepārtrauktu visu aizsargāto zonu atzīšanu. |
| --- | --- |

(10)

Dažu šo aizsargāto zonu pašreizējā atzīšana ir spēkā līdz 2011. gada 31. martam. Tādēļ šī regula jāpiemēro no 2011. gada 1. aprīļa, lai nodrošinātu nepārtrauktu visu aizsargāto zonu atzīšanu.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 690/2008 I pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma a) punkta 4. un 5. apakšpunkta un 7. līdz 10. apakšpunkta otrajā ailē pēc vārda “Grieķija” tekstu “(līdz 2011. gada 31. martam)” aizstāj ar tekstu “(līdz 2014. gada 31. martam)”; |
| --- | --- |

1)

pielikuma a) punkta 4. un 5. apakšpunkta un 7. līdz 10. apakšpunkta otrajā ailē pēc vārda “Grieķija” tekstu “(līdz 2011. gada 31. martam)” aizstāj ar tekstu “(līdz 2014. gada 31. martam)”;

| 2) | pielikuma b) punkta 2. apakšpunkta otrajā ailē pēc vārda “Spānija” pievieno tekstu “(izņemot Kastīlijas un Leonas autonomo apgabalu)”; |
| --- | --- |

2)

pielikuma b) punkta 2. apakšpunkta otrajā ailē pēc vārda “Spānija” pievieno tekstu “(izņemot Kastīlijas un Leonas autonomo apgabalu)”;

| 3) | pielikuma d) punktu groza šādi:






  a) | pielikuma d) punkta 3. apakšpunkta otrajā ailē pēc vārda “Grieķija” pievieno tekstu “(izņemot Argolidas prefektūru)”; |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma d) punktu groza šādi:

a)

pielikuma d) punkta 3. apakšpunkta otrajā ailē pēc vārda “Grieķija” pievieno tekstu “(izņemot Argolidas prefektūru)”;

| b) | pielikuma d) punkta 4. apakšpunktu aizstāj ar šādu:












  “4. | Vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāja mikoplazma |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma d) punkta 4. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“4.

Vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāja mikoplazma

Čehija, Francija (Elzasa, Šampaņa-Ardenna un Lotringa), Itālija ((Bazilikata) un (Sardīnija, līdz 2014. gada 31. martam))”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 5. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 193, 22.7.2008., 1. lpp.

2

---

| 6.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 437/2011

(2011. gada 5. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 6. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 5. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 36,2 |
| TN | 109,4 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 81,4 |
| 0707 00 05 | TR | 102,5 |
| ZZ | 102,5 |
| 0709 90 70 | MA | 78,8 |
| TR | 121,9 |
| ZZ | 100,4 |
| 0709 90 80 | EC | 27,0 |
| ZZ | 27,0 |
| 0805 10 20 | EG | 52,7 |
| IL | 60,1 |
| MA | 44,8 |
| TN | 54,0 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 50 10 | TR | 52,3 |
| ZZ | 52,3 |
| 0808 10 80 | AR | 83,1 |
| BR | 70,4 |
| CL | 83,4 |
| CN | 111,0 |
| MA | 86,7 |
| NZ | 106,3 |
| US | 132,1 |
| UY | 66,3 |
| ZA | 74,9 |
| ZZ | 90,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

JO

78,3

MA

36,2

TN

109,4

TR

101,5

ZZ

81,4

0707 00 05

TR

102,5

ZZ

102,5

0709 90 70

MA

78,8

TR

121,9

ZZ

100,4

0709 90 80

EC

27,0

ZZ

27,0

0805 10 20

EG

52,7

IL

60,1

MA

44,8

TN

54,0

TR

70,2

ZZ

56,4

0805 50 10

TR

52,3

ZZ

52,3

0808 10 80

AR

83,1

BR

70,4

CL

83,4

CN

111,0

MA

86,7

NZ

106,3

US

132,1

UY

66,3

ZA

74,9

ZZ

90,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 6.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 438/2011

(2011. gada 5. maijs),

ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 430/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 430/2011 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 6. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 5. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

3

(4)  OV L 113, 3.5.2011., 10. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 6. maija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 41,01 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,01 | 2,60 |
| 1701 12 10 (1) | 41,01 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,01 | 2,30 |
| 1701 91 00 (2) | 39,79 | 5,53 |
| 1701 99 10 (2) | 39,79 | 2,40 |
| 1701 99 90 (2) | 39,79 | 2,40 |
| 1702 90 95 (3) | 0,40 | 0,28 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

41,01

0,00

1701 11 90 (1)

41,01

2,60

1701 12 10 (1)

41,01

0,00

1701 12 90 (1)

41,01

2,30

1701 91 00 (2)

39,79

5,53

1701 99 10 (2)

39,79

2,40

1701 99 90 (2)

39,79

2,40

1702 90 95 (3)

0,40

0,28

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 6.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/8

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 2. maijs),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Bulgārijas

(2011/268/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Bulgārijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 13. septembrī ir pieņēmusi Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 13. septembrī ir pieņēmusi Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

| (2) | Pēc Jeliazko CHRISTOV kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Jeliazko CHRISTOV kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Ivan KOKALOV kungs, КНСБ (Bulgārijas Brīvo arodbiedrību savienība) priekšsēdētāja vietnieks, ir iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 2. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MARTONYI J.

---

(1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.

1

---

| 6.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/9

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 27. oktobris)

par valsts atbalstu C 14/09 (ex NN 17/09), ko Ungārija piešķīrusi uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7274)

(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/269/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā saistībā ar atbalstu C 14/09 (ex NN 17/09) pieņemto lēmumu (1), saskaņā ar kuru Komisija nolēmusi uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (2) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru,

pēc tam, kad saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem tā uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes atbilstīgi šiem noteikumiem un ņēmusi vērā iesniegtās piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2008. gada beigās no plašsaziņas līdzekļiem uzzināja par Ungārijas plānotajiem pasākumiem par labu uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt. (turpmāk – uzņēmums “Nitrogénművek”). Pēc vairākkārtējas informācijas apmaiņas Komisija 2009. gada 29. aprīlī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par pasākumiem, kas šķietami nozīmē valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada beigās no plašsaziņas līdzekļiem uzzināja par Ungārijas plānotajiem pasākumiem par labu uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt. (turpmāk – uzņēmums “Nitrogénművek”). Pēc vairākkārtējas informācijas apmaiņas Komisija 2009. gada 29. aprīlī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par pasākumiem, kas šķietami nozīmē valsts atbalstu.

| (2) | 2009. gada 3. un 17. augustā Ungārija iesniedza piezīmes par Komisijas sākotnējo lēmumu. |
| --- | --- |

(2)

2009. gada 3. un 17. augustā Ungārija iesniedza piezīmes par Komisijas sākotnējo lēmumu.

| (3) | Sākotnējais lēmums publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 17. jūlijā (3). Piezīmes iesniedza četras ieinteresētās personas: 2009. gada 18. augustā uzņēmums Nitrogénművek, kas ir visu to pasākumu saņēmējs, kuri šķietami nozīmē valsts atbalstu, 2009. gada 17. un 18. augustā divas ieinteresētās personas, kuras lūdza nenorādīt to vārdus, un 2009. gada 19. augustā uzņēmums ZAK S.A. |
| --- | --- |

(3)

Sākotnējais lēmums publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 17. jūlijā (3). Piezīmes iesniedza četras ieinteresētās personas: 2009. gada 18. augustā uzņēmums Nitrogénművek, kas ir visu to pasākumu saņēmējs, kuri šķietami nozīmē valsts atbalstu, 2009. gada 17. un 18. augustā divas ieinteresētās personas, kuras lūdza nenorādīt to vārdus, un 2009. gada 19. augustā uzņēmums ZAK S.A.

| (4) | Komisija nosūtīja Ungārijai piezīmes 2009. gada 21. septembra vēstulē. Ungārija atbildes uz trešo personu piezīmēm sniedza 2009. gada 20. oktobra vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Komisija nosūtīja Ungārijai piezīmes 2009. gada 21. septembra vēstulē. Ungārija atbildes uz trešo personu piezīmēm sniedza 2009. gada 20. oktobra vēstulē.

| (5) | Komisija 2009. gada 3. novembrī pieprasīja, lai Ungārijas valsts iestādes sniedz sīkāku informāciju, un Ungārija 2009. gada 4. decembrī nosūtīja atbildes vēstuli. Pēc tam 2010. gada jūnijā Komisijas dienesti un Ungārijas valsts iestādes neoficiāli apmainījās ar informāciju pa e-pastu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2009. gada 3. novembrī pieprasīja, lai Ungārijas valsts iestādes sniedz sīkāku informāciju, un Ungārija 2009. gada 4. decembrī nosūtīja atbildes vēstuli. Pēc tam 2010. gada jūnijā Komisijas dienesti un Ungārijas valsts iestādes neoficiāli apmainījās ar informāciju pa e-pastu.

II.   SAŅĒMĒJS

| (6) | Uzņēmums Nitrogénművek ražo sintētiskos mēslošanas līdzekļus. Tā galvenais birojs atrodas Ungārijā, Vesprēmas (Veszprém) grāfistē, Pētfirdē (Pétfürdő), kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir apgabals, kas saņem atbalstu. Uzņēmums ir galvenais mēslošanas līdzekļu ražotājs Ungārijā un galvenais piegādātājs Ungārijas tirgū. |
| --- | --- |

(6)

Uzņēmums Nitrogénművek ražo sintētiskos mēslošanas līdzekļus. Tā galvenais birojs atrodas Ungārijā, Vesprēmas (Veszprém) grāfistē, Pētfirdē (Pétfürdő), kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir apgabals, kas saņem atbalstu. Uzņēmums ir galvenais mēslošanas līdzekļu ražotājs Ungārijā un galvenais piegādātājs Ungārijas tirgū.

| (7) | Uzņēmuma Nitrogénművek apgrozījums 2008. gadā bija HUF 64,8 miljardi (apmēram EUR 232 miljoni), no kura 74 % realizēja Ungārijā un 26 % eksportēja (galvenokārt uz ES tirgiem). Uzņēmumā 2008. gadā bija nodarbināti 508 strādājošie. Uzņēmuma statūtkapitāls ir HUF 528 miljoni (apmēram EUR 1,92 miljoni). Pašu kapitāls 2008. gadā bija HUF 11 miljardi (apmēram EUR 40 miljoni).

  1.   tabula


  Uzņēmuma Nitrogénművek svarīgākie finanšu dati | 2007
  HUF miljardi | 2007
  EUR miljoni | 2008
  HUF miljardi | 2008
  EUR miljoni |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums | 48,211 | 175 | 64,836 | 232 |
| Pamatdarbības rezultāti | 2,435 | 8,9 | 16,335 | 59,4 |
| Neto rezultāti peļņa/zaudējumi (-) | –3,303 | –12 | 7,296 | 26,5 |
| Dati no uzņēmuma 2008. gada finanšu pārskatiem. |

(7)

Uzņēmuma Nitrogénművek apgrozījums 2008. gadā bija HUF 64,8 miljardi (apmēram EUR 232 miljoni), no kura 74 % realizēja Ungārijā un 26 % eksportēja (galvenokārt uz ES tirgiem). Uzņēmumā 2008. gadā bija nodarbināti 508 strādājošie. Uzņēmuma statūtkapitāls ir HUF 528 miljoni (apmēram EUR 1,92 miljoni). Pašu kapitāls 2008. gadā bija HUF 11 miljardi (apmēram EUR 40 miljoni).

1.   tabula

Uzņēmuma Nitrogénművek svarīgākie finanšu dati

2007

HUF miljardi

2007

EUR miljoni

2008

HUF miljardi

2008

EUR miljoni

Apgrozījums

48,211

175

64,836

232

Pamatdarbības rezultāti

2,435

8,9

16,335

59,4

Neto rezultāti peļņa/zaudējumi (-)

–3,303

–12

7,296

26,5

Dati no uzņēmuma 2008. gada finanšu pārskatiem.

| (8) | Uzņēmums Nitrogénművek2008. gada 18. oktobrī apturēja ražošanas darbību. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmums Nitrogénművek2008. gada 18. oktobrī apturēja ražošanas darbību.

III.   PASĀKUMA APRAKSTS

| (9) | Ungārijas valdība 2008. gada 18. decembrī paziņoja (4): lai turpmāk nodrošinātu mēslošanas līdzekļu ražošanu Ungārijā un saglabātu nodarbinātību, valsts “glābs” uzņēmumu Nitrogénművek, nodrošinot tam finansējumu, lai tas atsāktu ražošanu un segtu pamatdarbības izmaksas. |
| --- | --- |

(9)

Ungārijas valdība 2008. gada 18. decembrī paziņoja (4): lai turpmāk nodrošinātu mēslošanas līdzekļu ražošanu Ungārijā un saglabātu nodarbinātību, valsts “glābs” uzņēmumu Nitrogénművek, nodrošinot tam finansējumu, lai tas atsāktu ražošanu un segtu pamatdarbības izmaksas.

| (10) | Valdība 2008. gada 20. decembrī apstiprināja (5) divas atsevišķas valsts garantijas diviem aizdevumiem, ko gatavojās piešķirt valstij pilnībā piederošā Ungārijas Attīstības banka (Magyar Fejlesztési Bank Zrt., turpmāk – “MFB”). Abas garantijas tika piešķirtas pret avansu, vienreizējas prēmijas 2 % apmērā no garantētās summas. |
| --- | --- |

(10)

Valdība 2008. gada 20. decembrī apstiprināja (5) divas atsevišķas valsts garantijas diviem aizdevumiem, ko gatavojās piešķirt valstij pilnībā piederošā Ungārijas Attīstības banka (Magyar Fejlesztési Bank Zrt., turpmāk – “MFB”). Abas garantijas tika piešķirtas pret avansu, vienreizējas prēmijas 2 % apmērā no garantētās summas.

| (11) | Ņemot vērā piešķirtās valsts garantijas, 2009. gada 26. janvārīMFB un uzņēmums Nitrogénművek noslēdza divas vienošanās par aizdevuma piešķiršanu:






  a) | aizdevums A: ieguldījumu aizdevums (6) EUR 52 miljonu apmērā ar sešu gadu dzēšanas termiņu. Procentu likme ir sešu mēnešu EURIBOR + 1,7 %. Valdības garantijai 100 % apmērā ir avanss, vienreizēja prēmija 2 % apmērā no aizdevuma summas. Nodrošinājums MFB: 100 % valsts garantija, otrās kategorijas (t. i., to ierindo tūlīt aiz aizdevuma B, kas aprakstīts turpmāk) aktīvu ķīla (7). Nav norādīts īpašs nodrošinājums valstij. Pamatsumma jāatmaksā, veicot 12 iemaksas reizi sešos mēnešos, termiņam sākoties 2009. gada 15. jūnijā. Procentu maksājums jāveic reizi sešos mēnešos; |
| --- | --- | --- |

(11)

Ņemot vērā piešķirtās valsts garantijas, 2009. gada 26. janvārīMFB un uzņēmums Nitrogénművek noslēdza divas vienošanās par aizdevuma piešķiršanu:

a)

aizdevums A: ieguldījumu aizdevums (6) EUR 52 miljonu apmērā ar sešu gadu dzēšanas termiņu. Procentu likme ir sešu mēnešu EURIBOR + 1,7 %. Valdības garantijai 100 % apmērā ir avanss, vienreizēja prēmija 2 % apmērā no aizdevuma summas. Nodrošinājums MFB: 100 % valsts garantija, otrās kategorijas (t. i., to ierindo tūlīt aiz aizdevuma B, kas aprakstīts turpmāk) aktīvu ķīla (7). Nav norādīts īpašs nodrošinājums valstij. Pamatsumma jāatmaksā, veicot 12 iemaksas reizi sešos mēnešos, termiņam sākoties 2009. gada 15. jūnijā. Procentu maksājums jāveic reizi sešos mēnešos;

| b) | aizdevums B: aizdevums pašreizējo iekārtu darbībai HUF 10 miljardu apmērā (apmēram EUR 36 miljoni), aizdevumu piešķirot uz četriem gadiem ar procentu likmi trīs mēnešu BUBOR
   (8) + 2,5 %. Aizdevumam ir valsts garantija 80 % apmērā ar avansu, vienreizēju prēmiju 2 % (no summas, ko sedz garantija 80 % apmērā). Nodrošinājums MFB: valsts garantija 80 % apmērā, pirmās kategorijas aktīvu ķīla. Nav norādīts īpašs nodrošinājums valstij. Saskaņā ar valdības lēmumu MFB ir tiesības iecelt divus uzņēmuma Nitrogénművek valdes locekļus. Pamatsummu atmaksā dzēšanas termiņa beigās. Procentu maksājumi jāveic reizi trīs mēnešos. |
| --- | --- |

b)

aizdevums B: aizdevums pašreizējo iekārtu darbībai HUF 10 miljardu apmērā (apmēram EUR 36 miljoni), aizdevumu piešķirot uz četriem gadiem ar procentu likmi trīs mēnešu BUBOR
   (8) + 2,5 %. Aizdevumam ir valsts garantija 80 % apmērā ar avansu, vienreizēju prēmiju 2 % (no summas, ko sedz garantija 80 % apmērā). Nodrošinājums MFB: valsts garantija 80 % apmērā, pirmās kategorijas aktīvu ķīla. Nav norādīts īpašs nodrošinājums valstij. Saskaņā ar valdības lēmumu MFB ir tiesības iecelt divus uzņēmuma Nitrogénművek valdes locekļus. Pamatsummu atmaksā dzēšanas termiņa beigās. Procentu maksājumi jāveic reizi trīs mēnešos.

2.   tabula

Apkopojums par valsts pasākumiem par labu uzņēmumam Nitrogénművek

| | Mērķis | Aizdevuma apjoms | Procenti | Garantija | Avansa garantijas maksa 2 % apmērā, uz gada bāzes (9) | Galvenais nodrošinājums bankai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aizdevums A | Ieguldījumi | EUR 52 miljoni | EURIBOR + 1,7 % | 100 % | 0,41 % | Otrās kategorijas aktīvu ķīla |
| Aizdevums B | Pašreizējo iekārtu darbība | HUF 10 miljardi | BUBOR + 2,5 % | 80 % | 0,46 % | Pirmās kategorijas aktīvu ķīla |

Mērķis

Aizdevuma apjoms

Procenti

Garantija

Avansa garantijas maksa 2 % apmērā, uz gada bāzes (9)

Galvenais nodrošinājums bankai

Aizdevums A

Ieguldījumi

EUR 52 miljoni

EURIBOR + 1,7 %

100 %

0,41 %

Otrās kategorijas aktīvu ķīla

Aizdevums B

Pašreizējo iekārtu darbība

HUF 10 miljardi

BUBOR + 2,5 %

80 %

0,46 %

Pirmās kategorijas aktīvu ķīla

| (12) | Uzņēmums Nitrogénművek atsāka ražošanu 2009. gada 26. februārī. |
| --- | --- |

(12)

Uzņēmums Nitrogénművek atsāka ražošanu 2009. gada 26. februārī.

IV.   PAMATOJUMS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

| (13) | Savā 2009. gada 29. aprīļa sākotnējā lēmumā Komisija jautāja, vai uzņēmums Nitrogénművek bija grūtībās nonācis uzņēmums atbilstīgi Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (10) (turpmāk – “pamatnostādnes uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai”), un, ja tā ir, vai uzņēmums būtu varējis iegūt finansējumu tirgū saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kādus piedāvāja Ungārijas valsts iestādes. Komisija sākotnēji uzskatīja, ka turpmāk uzskaitītie uzņēmumam piešķirtie pasākumi varēja būt nesaderīgs valsts atbalsts, jo pasākumi izrādījās piešķirti par likmi, kas ir zemāka nekā tirgus procentu likme:






  a) | 100 % valsts garantija par ieguldījumu aizdevumu EUR 52 miljonu apmērā; |
| --- | --- | --- |

(13)

Savā 2009. gada 29. aprīļa sākotnējā lēmumā Komisija jautāja, vai uzņēmums Nitrogénművek bija grūtībās nonācis uzņēmums atbilstīgi Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (10) (turpmāk – “pamatnostādnes uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai”), un, ja tā ir, vai uzņēmums būtu varējis iegūt finansējumu tirgū saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kādus piedāvāja Ungārijas valsts iestādes. Komisija sākotnēji uzskatīja, ka turpmāk uzskaitītie uzņēmumam piešķirtie pasākumi varēja būt nesaderīgs valsts atbalsts, jo pasākumi izrādījās piešķirti par likmi, kas ir zemāka nekā tirgus procentu likme:

a)

100 % valsts garantija par ieguldījumu aizdevumu EUR 52 miljonu apmērā;

| b) | pats ieguldījumu aizdevums EUR 52 miljonu apmērā, ja tas ir esošs aizdevums, kas piešķirts pirms valsts garantijas (Pamatojoties uz pieejamo informāciju procedūras uzsākšanas laikā, nebija skaidrs, vai ieguldījuma aizdevums ir esošs vai jauns aizdevums.); |
| --- | --- |

b)

pats ieguldījumu aizdevums EUR 52 miljonu apmērā, ja tas ir esošs aizdevums, kas piešķirts pirms valsts garantijas (Pamatojoties uz pieejamo informāciju procedūras uzsākšanas laikā, nebija skaidrs, vai ieguldījuma aizdevums ir esošs vai jauns aizdevums.);

| c) | 80 % valsts garantija aizdevumam pašreizējo iekārtu darbībai HUF 10 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

c)

80 % valsts garantija aizdevumam pašreizējo iekārtu darbībai HUF 10 miljardu apmērā;

| d) | aizdevuma pašreizējo iekārtu darbībai negarantētā daļa 20 % apmērā. |
| --- | --- |

d)

aizdevuma pašreizējo iekārtu darbībai negarantētā daļa 20 % apmērā.

| (14) | Komisija arī uzskatīja, ka valsts garantija 100 % apmērā ieguldījumu aizdevumam var nozīmēt atbalstu par labu MFB, jo tā garantē esošu aizdevumu. |
| --- | --- |

(14)

Komisija arī uzskatīja, ka valsts garantija 100 % apmērā ieguldījumu aizdevumam var nozīmēt atbalstu par labu MFB, jo tā garantē esošu aizdevumu.

V.   UNGĀRIJAS SNIEGTĀS PIEZĪMES

| (15) | Kopumā Ungārija uzskata, ka pasākumus nevar klasificēt kā valsts atbalstu, jo tie atbilst tirgus nosacījumiem un tādējādi saņēmējam netiek nodrošināta priekšrocība. Ungārija neapstrīd citus valsts atbalsta kumulatīvos kritērijus, t. i., valsts finanšu resursu pārvedumu, selektivitāti, konkurences kropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību. |
| --- | --- |

(15)

Kopumā Ungārija uzskata, ka pasākumus nevar klasificēt kā valsts atbalstu, jo tie atbilst tirgus nosacījumiem un tādējādi saņēmējam netiek nodrošināta priekšrocība. Ungārija neapstrīd citus valsts atbalsta kumulatīvos kritērijus, t. i., valsts finanšu resursu pārvedumu, selektivitāti, konkurences kropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību.

| (16) | Īpaši Ungārija iebilst pret to, ka uzņēmumu Nitrogénművek var definēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu pamatnostādņu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē. Ungārijas valsts iestādes apgalvo, ka uzņēmums bijis rentabls un 2008. gadā tam bija stabila uzņēmējdarbības perspektīva. Ungārija uzskata, ka pasākumu piešķiršanas laikā uzņēmuma kredītspēju var uzskatīt par “apmierinošu”, kas atbilst BB novērtējumam saskaņā ar kategorijām, kā noteikts Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (11) (turpmāk – “paziņojums par atsauces likmi”). |
| --- | --- |

(16)

Īpaši Ungārija iebilst pret to, ka uzņēmumu Nitrogénművek var definēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu pamatnostādņu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē. Ungārijas valsts iestādes apgalvo, ka uzņēmums bijis rentabls un 2008. gadā tam bija stabila uzņēmējdarbības perspektīva. Ungārija uzskata, ka pasākumu piešķiršanas laikā uzņēmuma kredītspēju var uzskatīt par “apmierinošu”, kas atbilst BB novērtējumam saskaņā ar kategorijām, kā noteikts Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (11) (turpmāk – “paziņojums par atsauces likmi”).

| (17) | Attiecībā uz uzņēmuma ražošanas slēgšanu 2008. gada rudenī Ungārijas valsts iestādes paskaidro, ka kopumā mēslošanas līdzekļu ražošanas nozarei raksturīga augsta sezonalitāte. Turklāt, ņemot vērā finanšu un ekonomikas krīzes pastiprināšanos, samazinājās pieprasījums. Ņemot vērā gāzes augstās cenas (kas veido lielāko izmaksu elementu mēslošanas līdzekļu ražošanā, un tika gaidīts cenu kritums) un ievērojamos izveidotos krājumus, uzņēmums nolēma apturēt ražošanu. Ungārija arī norāda, ka šāda ražošanas apturēšana nebija reta parādība Eiropas tirgū, jo vairākas ražotnes minētā perioda laikā vai nu slēdza, vai ierobežoja ražošanu. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz uzņēmuma ražošanas slēgšanu 2008. gada rudenī Ungārijas valsts iestādes paskaidro, ka kopumā mēslošanas līdzekļu ražošanas nozarei raksturīga augsta sezonalitāte. Turklāt, ņemot vērā finanšu un ekonomikas krīzes pastiprināšanos, samazinājās pieprasījums. Ņemot vērā gāzes augstās cenas (kas veido lielāko izmaksu elementu mēslošanas līdzekļu ražošanā, un tika gaidīts cenu kritums) un ievērojamos izveidotos krājumus, uzņēmums nolēma apturēt ražošanu. Ungārija arī norāda, ka šāda ražošanas apturēšana nebija reta parādība Eiropas tirgū, jo vairākas ražotnes minētā perioda laikā vai nu slēdza, vai ierobežoja ražošanu.

| (18) | Ungārija turpina apgalvot, ka samaksātie procenti un garantijas maksa atbilst tirgus nosacījumiem: i) aizdevuma B gadījumā tos nevar uzskatīt par atbalstu, ņemot vērā paziņojumu par atsauces likmi, un ii) aizdevuma A gadījumā procentu likme ir zemāka par likmi, ko uzskatītu par atbilstīgu tirgus likmei saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi, bet, ņemot vērā nodrošinājumu augsto vērtību, tomēr var uzskatīt, ka tā atbilst tirgus nosacījumiem. Ungārija arī apgalvo, ka 2008. gada pirmajā pusē uzņēmums ar privātām bankām noslēdzis vairākus līgumus par aizdevumiem un kredītlīnijām ar līdzīgiem noteikumiem, un norāda, ka aizdevuma A un B prēmijas un nosacījumi nenodrošināja uzņēmumam priekšrocības salīdzinājumā ar tirgus finansējumu. |
| --- | --- |

(18)

Ungārija turpina apgalvot, ka samaksātie procenti un garantijas maksa atbilst tirgus nosacījumiem: i) aizdevuma B gadījumā tos nevar uzskatīt par atbalstu, ņemot vērā paziņojumu par atsauces likmi, un ii) aizdevuma A gadījumā procentu likme ir zemāka par likmi, ko uzskatītu par atbilstīgu tirgus likmei saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi, bet, ņemot vērā nodrošinājumu augsto vērtību, tomēr var uzskatīt, ka tā atbilst tirgus nosacījumiem. Ungārija arī apgalvo, ka 2008. gada pirmajā pusē uzņēmums ar privātām bankām noslēdzis vairākus līgumus par aizdevumiem un kredītlīnijām ar līdzīgiem noteikumiem, un norāda, ka aizdevuma A un B prēmijas un nosacījumi nenodrošināja uzņēmumam priekšrocības salīdzinājumā ar tirgus finansējumu.

VI.   IEINTERESĒTO PERSONU SNIEGTĀS PIEZĪMES

| (19) | Komisija par sākotnējo lēmumu saņēma piezīmes no trim konkurentiem (12). Visas personas atbalstīja Komisijas veikto izmeklēšanu un norādīja, ka aizdevumi bija valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(19)

Komisija par sākotnējo lēmumu saņēma piezīmes no trim konkurentiem (12). Visas personas atbalstīja Komisijas veikto izmeklēšanu un norādīja, ka aizdevumi bija valsts atbalsts.

| (20) | Saņēmējs arī sniedza piezīmes, apstrīdot, ka pasākumi būtu nelikumīgs valsts atbalsts. Tā pamatojums lielā mērā pārklājās ar Ungārijas valsts iestāžu sniegto pamatojumu. |
| --- | --- |

(20)

Saņēmējs arī sniedza piezīmes, apstrīdot, ka pasākumi būtu nelikumīgs valsts atbalsts. Tā pamatojums lielā mērā pārklājās ar Ungārijas valsts iestāžu sniegto pamatojumu.

VII.   UNGĀRIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU NOVĒROJUMIEM

| (21) | Sniedzot atbildi par ieinteresēto personu piezīmēm, Ungārija noraida trešo personu piezīmes un atkārtoti norāda savu pamatojumu tam, ka uzņēmums Nitrogénművek nesaņēma valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(21)

Sniedzot atbildi par ieinteresēto personu piezīmēm, Ungārija noraida trešo personu piezīmes un atkārtoti norāda savu pamatojumu tam, ka uzņēmums Nitrogénművek nesaņēma valsts atbalstu.

VIII.   ESOŠS VALSTS ATBALSTS LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU 107. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ

| (22) | Lai pārliecinātos, vai pasākums ir valsts atbalsts, Komisijai jānovērtē, vai apstrīdētais pasākums atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nosacījumiem. Šajā pantā noteikts: “Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

(22)

Lai pārliecinātos, vai pasākums ir valsts atbalsts, Komisijai jānovērtē, vai apstrīdētais pasākums atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nosacījumiem. Šajā pantā noteikts: “Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

| (23) | Ņemot vērā šo noteikumu, Komisija novērtēs, vai apstrīdētie pasākumi par labu uzņēmumam Nitrogénművek ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā šo noteikumu, Komisija novērtēs, vai apstrīdētie pasākumi par labu uzņēmumam Nitrogénművek ir valsts atbalsts.

VIII.1.   
  MFB izsniegtie aizdevumi attiecināmi uz valsti

| (24) | Noteikumi par MFB darbību kopš pasākumu piešķiršanas ir mainījušies. Pašreizējais novērtējums attiecas uz tiesisko situāciju laikā, kad tika noslēgtas vienošanās par aizdevumiem, kuras tagad tiek rūpīgi pārbaudītas. |
| --- | --- |

(24)

Noteikumi par MFB darbību kopš pasākumu piešķiršanas ir mainījušies. Pašreizējais novērtējums attiecas uz tiesisko situāciju laikā, kad tika noslēgtas vienošanās par aizdevumiem, kuras tagad tiek rūpīgi pārbaudītas.

| (25) | MFB ir valstij piederoša specializēta finanšu iestāde, kura tika izveidota un kura pasākumu piešķiršanas laikā darbojās saskaņā ar (īpašas nozīmes) tiesību aktu (turpmāk – “likums par MFB”) (13). Saskaņā ar šo likumu bankai jāsasniedz noteikti valsts politikas mērķi, t. i., tās pamatdarbība ir sekmēt ekonomikas attīstību un efektīvi veicināt valsts ekonomikas un attīstības politikas īstenošanu. Daļa piesardzīgo noteikumu, kuri attiecas uz komercbankām, netiek piemēroti attiecībā uz MFB, jo uz to attiecas īpaši piesardzīgi noteikumi saskaņā ar likumu par MFB. |
| --- | --- |

(25)

MFB ir valstij piederoša specializēta finanšu iestāde, kura tika izveidota un kura pasākumu piešķiršanas laikā darbojās saskaņā ar (īpašas nozīmes) tiesību aktu (turpmāk – “likums par MFB”) (13). Saskaņā ar šo likumu bankai jāsasniedz noteikti valsts politikas mērķi, t. i., tās pamatdarbība ir sekmēt ekonomikas attīstību un efektīvi veicināt valsts ekonomikas un attīstības politikas īstenošanu. Daļa piesardzīgo noteikumu, kuri attiecas uz komercbankām, netiek piemēroti attiecībā uz MFB, jo uz to attiecas īpaši piesardzīgi noteikumi saskaņā ar likumu par MFB.

| (26) | MFB akciju kapitāls ir HUF 60 miljardi, tas pilnībā pieder Ungārijas valstij, un bankas akcijas nedrīkst tirgot, kā noteikts likumā par MFB. Dažas MFB saistības sedz valsts centrālās valdības budžets, un likums par budžetu nosaka MFB maksimālo aizdevumu apjomu un apjomu, kādā banka drīkst izsniegt garantijas. Turklāt bankas izmaksātās dividendes ieplūst centrālās valdības budžetā. Attiecīgi Komisija uzskata, ka pasākumi, ko piešķīrusi MFB, ir saistīti ar valsts finanšu resursiem. |
| --- | --- |

(26)

MFB akciju kapitāls ir HUF 60 miljardi, tas pilnībā pieder Ungārijas valstij, un bankas akcijas nedrīkst tirgot, kā noteikts likumā par MFB. Dažas MFB saistības sedz valsts centrālās valdības budžets, un likums par budžetu nosaka MFB maksimālo aizdevumu apjomu un apjomu, kādā banka drīkst izsniegt garantijas. Turklāt bankas izmaksātās dividendes ieplūst centrālās valdības budžetā. Attiecīgi Komisija uzskata, ka pasākumi, ko piešķīrusi MFB, ir saistīti ar valsts finanšu resursiem.

| (27) | Valsts īpašumtiesības MFB bankā īsteno attiecīgi atbildīgais ministrs. MFB reizi gadā sniedz pārskatu atbildīgajam ministram par savu darbību, un atbildīgais ministrs arī ieceļ revidentu. Atbildīgais ministrs arī ieceļ amatā un atbrīvo no amata bankas valdes un uzraudzības valdes locekļus un priekšsēdētāju, un bankas izpilddirektoru. |
| --- | --- |

(27)

Valsts īpašumtiesības MFB bankā īsteno attiecīgi atbildīgais ministrs. MFB reizi gadā sniedz pārskatu atbildīgajam ministram par savu darbību, un atbildīgais ministrs arī ieceļ revidentu. Atbildīgais ministrs arī ieceļ amatā un atbrīvo no amata bankas valdes un uzraudzības valdes locekļus un priekšsēdētāju, un bankas izpilddirektoru.

| (28) | Kaut gan valsts kontrole pār iestādi automātiski nenozīmē, ka visas iestādes darbības tiek attiecinātas uz valsti (14), šajā gadījumā piemēro Tiesas noteiktos nepieciešamos nosacījumus (15), kas nozīmē, ka MFB darbības tiek attiecinātas uz valsti. MFB īsteno valsts politikas mērķus, tās tiesiskais statuss noteikts atsevišķos tiesību aktos, uz to pilnībā neattiecina finanšu uzraudzības regulējumu, un valsts iestādes ļoti intensīvi uzrauga bankas vadību. Īpaši konteksts, kādā pieņemts lēmums par pasākumiem (t. i., valdības lēmums, ar ko izsniedz garantiju vienīgi MFB piešķirtiem aizdevumiem un nosaka, ka MFB apmaiņā var deleģēt divus locekļus uzņēmuma Nitrogénművek valdē, kas pieņemts pēc valdības preses sekretāra publiskiem paziņojumiem par pasākumu piešķiršanu), norāda, ka Ungārijas valsts iestādes ir uzskatāmas par iesaistītām lēmuma pieņemšanā. |
| --- | --- |

(28)

Kaut gan valsts kontrole pār iestādi automātiski nenozīmē, ka visas iestādes darbības tiek attiecinātas uz valsti (14), šajā gadījumā piemēro Tiesas noteiktos nepieciešamos nosacījumus (15), kas nozīmē, ka MFB darbības tiek attiecinātas uz valsti. MFB īsteno valsts politikas mērķus, tās tiesiskais statuss noteikts atsevišķos tiesību aktos, uz to pilnībā neattiecina finanšu uzraudzības regulējumu, un valsts iestādes ļoti intensīvi uzrauga bankas vadību. Īpaši konteksts, kādā pieņemts lēmums par pasākumiem (t. i., valdības lēmums, ar ko izsniedz garantiju vienīgi MFB piešķirtiem aizdevumiem un nosaka, ka MFB apmaiņā var deleģēt divus locekļus uzņēmuma Nitrogénművek valdē, kas pieņemts pēc valdības preses sekretāra publiskiem paziņojumiem par pasākumu piešķiršanu), norāda, ka Ungārijas valsts iestādes ir uzskatāmas par iesaistītām lēmuma pieņemšanā.

| (29) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka MFB darbības attiecas uz valsti. |
| --- | --- |

(29)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka MFB darbības attiecas uz valsti.

VIII.2.   Pasākumi jāvērtē kā tieši valsts aizdevumi

| (30) | Tā kā paši aizdevumi tieši attiecas uz valsti, papildu valsts garantijas nepalielina ne valsts finansiālo apgrūtinājumu, ne uzņēmuma Nitrogénművek priekšrocību. Tādējādi šķiet piemēroti attiecīgos aizdevumus un garantijas attiecināt uz diviem pasākumiem, kuri jāvērtē kā tieši valsts izsniegti aizdevumi (attiecībā uz kuriem uzņēmuma Nitrogénművek izmaksas būs procenti par aizdevumu un prēmija par garantiju). |
| --- | --- |

(30)

Tā kā paši aizdevumi tieši attiecas uz valsti, papildu valsts garantijas nepalielina ne valsts finansiālo apgrūtinājumu, ne uzņēmuma Nitrogénművek priekšrocību. Tādējādi šķiet piemēroti attiecīgos aizdevumus un garantijas attiecināt uz diviem pasākumiem, kuri jāvērtē kā tieši valsts izsniegti aizdevumi (attiecībā uz kuriem uzņēmuma Nitrogénművek izmaksas būs procenti par aizdevumu un prēmija par garantiju).

| (31) | Tādējādi valsts atbalsta novērtējumu veiks, ņemot vērā paziņojumu par atsauces likmi, ko piemēro aizdevumiem. |
| --- | --- |

(31)

Tādējādi valsts atbalsta novērtējumu veiks, ņemot vērā paziņojumu par atsauces likmi, ko piemēro aizdevumiem.

VIII.3.   Priekšrocība: pasākumu atbilstība tirgus nosacījumiem

VIII.3.1.   Uzņēmuma finanšu stāvoklis pasākumu piešķiršanas laikā

| (32) | Ungārija uzskata, ka pasākumu piešķiršanas laikā uzņēmums Nitrogénművek neatbilda grūtībās nonākuša uzņēmuma statusam pamatnostādņu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē. Attiecībā uz ražošanas apturēšanu 2008. gada oktobrī Ungārijas valsts iestādes apgalvoja, ka tas bijis stratēģisks un sezonāls lēmums un vairāki citi tirgus dalībnieki apturējuši ražošanu 2008. gada rudenī. Ungārija apgalvo, ka var pamatoti uzskatīt, ka tajā laikā uzņēmumam piešķirtais novērtējums bijis BB. |
| --- | --- |

(32)

Ungārija uzskata, ka pasākumu piešķiršanas laikā uzņēmums Nitrogénművek neatbilda grūtībās nonākuša uzņēmuma statusam pamatnostādņu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē. Attiecībā uz ražošanas apturēšanu 2008. gada oktobrī Ungārijas valsts iestādes apgalvoja, ka tas bijis stratēģisks un sezonāls lēmums un vairāki citi tirgus dalībnieki apturējuši ražošanu 2008. gada rudenī. Ungārija apgalvo, ka var pamatoti uzskatīt, ka tajā laikā uzņēmumam piešķirtais novērtējums bijis BB.

| (33) | Komisija norāda, ka, neraugoties uz acīmredzamajām uzņēmuma likviditātes problēmām, Ungārijas iesniegtie pierādījumi liecina, ka uzņēmuma kopējais pašu kapitāls pārsniedza tā statūtkapitālu, uzņēmums neatbilda valsts likumos noteiktajiem kritērijiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras, un tā pamatdarbības un arī neto rezultāti visa 2008. gada laikā bijuši pozitīvi. Tādējādi nešķiet, ka būtu izpildīts pamatnostādņu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai 9.–11. punkts. |
| --- | --- |

(33)

Komisija norāda, ka, neraugoties uz acīmredzamajām uzņēmuma likviditātes problēmām, Ungārijas iesniegtie pierādījumi liecina, ka uzņēmuma kopējais pašu kapitāls pārsniedza tā statūtkapitālu, uzņēmums neatbilda valsts likumos noteiktajiem kritērijiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras, un tā pamatdarbības un arī neto rezultāti visa 2008. gada laikā bijuši pozitīvi. Tādējādi nešķiet, ka būtu izpildīts pamatnostādņu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai 9.–11. punkts.

| (34) | Tomēr izmeklēšana skaidri norāda – īpaši saistībā ar uzņēmuma 2008. gada finanšu pārskatiem –, ka uzņēmumam Nitrogénművek bija vajadzīga valsts nauda darbības atsākšanai. 2008. gada finanšu pārskati patiesi liecina, ka “[2008. gada] otrajā pusē uzņēmumu skāra finanšu un ekonomikas krīze. Tā klientiem bija finanšu grūtības, un rezultātā uzņēmuma Nitrogénművek produktu tirdzniecības apjomi samazinājās līdz zemam līmenim. 2008. gada 18. oktobrī uzņēmums apturēja ražošanu finansiālu un ekonomisku apsvērumu dēļ. Lai atsāktu ražošanu, uzņēmuma īpašnieks uzsāka pārrunas ar valdību. Rezultātā valdība izsniedza garantiju, kuras mērķis bija nodrošināt mēslošanas līdzekļu piedāvājumu Ungārijā.” (16) Finanšu pārskati arī liecina, ka aizdevums pašreizējo iekārtu darbībai bija nepieciešams, lai atsāktu darbību, un ka daļa no summas tika izmantota, lai samaksātu piegādātājiem kredītus, kuru samaksas termiņš bija 2008. gada 31. decembris (17). |
| --- | --- |

(34)

Tomēr izmeklēšana skaidri norāda – īpaši saistībā ar uzņēmuma 2008. gada finanšu pārskatiem –, ka uzņēmumam Nitrogénművek bija vajadzīga valsts nauda darbības atsākšanai. 2008. gada finanšu pārskati patiesi liecina, ka “[2008. gada] otrajā pusē uzņēmumu skāra finanšu un ekonomikas krīze. Tā klientiem bija finanšu grūtības, un rezultātā uzņēmuma Nitrogénművek produktu tirdzniecības apjomi samazinājās līdz zemam līmenim. 2008. gada 18. oktobrī uzņēmums apturēja ražošanu finansiālu un ekonomisku apsvērumu dēļ. Lai atsāktu ražošanu, uzņēmuma īpašnieks uzsāka pārrunas ar valdību. Rezultātā valdība izsniedza garantiju, kuras mērķis bija nodrošināt mēslošanas līdzekļu piedāvājumu Ungārijā.” (16) Finanšu pārskati arī liecina, ka aizdevums pašreizējo iekārtu darbībai bija nepieciešams, lai atsāktu darbību, un ka daļa no summas tika izmantota, lai samaksātu piegādātājiem kredītus, kuru samaksas termiņš bija 2008. gada 31. decembris (17).

| (35) | Komisija uzskata, ka uzņēmumu, kas pēc ražošanas apturēšanas nespēj atsākt darbību bez valsts palīdzības – neatkarīgi no iemesliem, kuri izraisījuši ražošanas apturēšanu –, nevar uzskatīt par stabilu un dzīvotspējīgu. Finanšu pārskati skaidri atspoguļo to, ka uzņēmumam bija nopietns likviditātes deficīts un valsts iejaukšanās bija būtiska, lai piesaistītu līdzekļus. |
| --- | --- |

(35)

Komisija uzskata, ka uzņēmumu, kas pēc ražošanas apturēšanas nespēj atsākt darbību bez valsts palīdzības – neatkarīgi no iemesliem, kuri izraisījuši ražošanas apturēšanu –, nevar uzskatīt par stabilu un dzīvotspējīgu. Finanšu pārskati skaidri atspoguļo to, ka uzņēmumam bija nopietns likviditātes deficīts un valsts iejaukšanās bija būtiska, lai piesaistītu līdzekļus.

| (36) | Attiecībā uz uzņēmuma kredītspēju Komisija apšauba, ka šķietamais BB novērtējums atspoguļo uzņēmuma Nitrogénművek reālo finanšu situāciju pasākumu piešķiršanas laikā. Pirmkārt, Komisija norāda, ka Ungārija nenodrošināja neatkarīgas kredītreitinga aģentūras vai finanšu iestādes veiktu kredītvērtējumu. Šķietamais BB novērtējums attiecas uz MFB, kas konkrēto pasākumu nolūkā darbojās kā valsts instruments (un kas patiesi atbilda valdības nepārprotamajam lēmumam), nevis kā neatkarīga finanšu iestāde, kas vēlas veikt drošu komercnovērtējumu. Pats par sevi šis fakts liek apšaubīt “novērtējuma” vērtību. Otrkārt, Ungārija nesniedz vispār nekādu informāciju par metodoloģiju un pamatinformāciju, ko MFB izmantoja, lai noteiktu uzņēmuma finanšu stāvokli. Treškārt, tā kā pasākumu piešķiršanas laikā uzņēmums Nitrogénművek neveica ražošanas darbības un tādēļ tam steidzami bija nepieciešams finansējums, jo pretējā gadījumā tas nespētu atsākt ražošanu (sīkāku informāciju skatīt 34.–35. apsvērumā iepriekš), nav ticams, ka uzņēmuma finansiālo stāvokli varēja uzskatīt par “apmierinošu”. Ņemot vērā šo īpašo pamatojumu, bet neņemot vērā uzņēmuma darbības rezultātus pagātnē, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā šķietamo BB novērtējumu nevar piemērot valsts atbalsta novērtējumam attiecībā uz pasākumiem saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz uzņēmuma kredītspēju Komisija apšauba, ka šķietamais BB novērtējums atspoguļo uzņēmuma Nitrogénművek reālo finanšu situāciju pasākumu piešķiršanas laikā. Pirmkārt, Komisija norāda, ka Ungārija nenodrošināja neatkarīgas kredītreitinga aģentūras vai finanšu iestādes veiktu kredītvērtējumu. Šķietamais BB novērtējums attiecas uz MFB, kas konkrēto pasākumu nolūkā darbojās kā valsts instruments (un kas patiesi atbilda valdības nepārprotamajam lēmumam), nevis kā neatkarīga finanšu iestāde, kas vēlas veikt drošu komercnovērtējumu. Pats par sevi šis fakts liek apšaubīt “novērtējuma” vērtību. Otrkārt, Ungārija nesniedz vispār nekādu informāciju par metodoloģiju un pamatinformāciju, ko MFB izmantoja, lai noteiktu uzņēmuma finanšu stāvokli. Treškārt, tā kā pasākumu piešķiršanas laikā uzņēmums Nitrogénművek neveica ražošanas darbības un tādēļ tam steidzami bija nepieciešams finansējums, jo pretējā gadījumā tas nespētu atsākt ražošanu (sīkāku informāciju skatīt 34.–35. apsvērumā iepriekš), nav ticams, ka uzņēmuma finansiālo stāvokli varēja uzskatīt par “apmierinošu”. Ņemot vērā šo īpašo pamatojumu, bet neņemot vērā uzņēmuma darbības rezultātus pagātnē, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā šķietamo BB novērtējumu nevar piemērot valsts atbalsta novērtējumam attiecībā uz pasākumiem saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi.

| (37) | Noslēgumā Komisijas norāda, ka nevar uzskatīt, ka uzņēmums būtu finansiāli stabils un spēcīgs. Saskaņā ar iesniegto informāciju tam bijušas nopietnas likviditātes problēmas un tas nevarēja atsākt darbību (skatīt 34.–35. apsvērumu iepriekš). Tādējādi var uzskatīt, ka uzņēmumam bija slikts finanšu stāvoklis, kas atbilst paziņojuma par atsauces likmi zemākajai kategorijai (CCC kategorijai). |
| --- | --- |

(37)

Noslēgumā Komisijas norāda, ka nevar uzskatīt, ka uzņēmums būtu finansiāli stabils un spēcīgs. Saskaņā ar iesniegto informāciju tam bijušas nopietnas likviditātes problēmas un tas nevarēja atsākt darbību (skatīt 34.–35. apsvērumu iepriekš). Tādējādi var uzskatīt, ka uzņēmumam bija slikts finanšu stāvoklis, kas atbilst paziņojuma par atsauces likmi zemākajai kategorijai (CCC kategorijai).

VIII.3.2.   Nodrošinājumi

| (38) | Aktīvi, ko piedāvāja kā nodrošinājumu, bija zeme, ēkas un iekārtas vairākās atšķirīgās uzņēmuma Nitrogénművek ražotnēs (18). |
| --- | --- |

(38)

Aktīvi, ko piedāvāja kā nodrošinājumu, bija zeme, ēkas un iekārtas vairākās atšķirīgās uzņēmuma Nitrogénművek ražotnēs (18).

| (39) | Attiecībā uz ieķīlāto aktīvu vērtību Ungārija iesniedza novērtējuma ziņojumu, ko attiecīgais uzņēmums [...] (19) bija sagatavojis 2008. gada vidū. Saskaņā ar šo novērtējumu ieķīlāto aktīvu tirgus vērtība bija apmēram EUR [...] miljoni un atbilstīgas likvidācijas vērtība – apmēram EUR [...] miljoni. MFB aprēķinātā aktīvu riska svērtā likvidācijas vērtība bija apmēram EUR [...] miljoni. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz ieķīlāto aktīvu vērtību Ungārija iesniedza novērtējuma ziņojumu, ko attiecīgais uzņēmums [...] (19) bija sagatavojis 2008. gada vidū. Saskaņā ar šo novērtējumu ieķīlāto aktīvu tirgus vērtība bija apmēram EUR [...] miljoni un atbilstīgas likvidācijas vērtība – apmēram EUR [...] miljoni. MFB aprēķinātā aktīvu riska svērtā likvidācijas vērtība bija apmēram EUR [...] miljoni.

| (40) | Tā kā abu rūpīgi pārbaudāmo aizdevumu kopējā vērtība ir EUR 88 miljoni (t. i., nodrošinājumu vērtība ir [vairāk nekā 70] % no aizdevumu apjoma saskaņā ar vispiesardzīgāko aplēsi), Komisija uzskata, ka darījumi ir lielā mērā nodrošināti. Pat ja aizdevuma A ķīlai ir noteikta otrā kategorija, ikviena prasība, ko rada šāds darījums, var tikt izpildīta pēc aizdevuma B prasību izpildes. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā abu rūpīgi pārbaudāmo aizdevumu kopējā vērtība ir EUR 88 miljoni (t. i., nodrošinājumu vērtība ir [vairāk nekā 70] % no aizdevumu apjoma saskaņā ar vispiesardzīgāko aplēsi), Komisija uzskata, ka darījumi ir lielā mērā nodrošināti. Pat ja aizdevuma A ķīlai ir noteikta otrā kategorija, ikviena prasība, ko rada šāds darījums, var tikt izpildīta pēc aizdevuma B prasību izpildes.

| (41) | Tas, ka nodrošinājums ieķīlāts MFB, nevis tieši valstij, nav būtiski. Saskaņā ar Ungārijas tiesību aktiem (20), ja garantijas devējam jāpilda prasība, ko rada garantija, visas tiesības saistībā ar pamatā esošo aizdevumu tiek nodotas garantijas devējam. Tādējādi, ja uzņēmums Nitrogénművek neatmaksā aizdevumus un MFB izmanto garantiju, valsts var apmierināt savu prasību, izmantojot ķīlas, kas sniegtas saskaņā ar vienošanos par aizdevuma izsniegšanu. |
| --- | --- |

(41)

Tas, ka nodrošinājums ieķīlāts MFB, nevis tieši valstij, nav būtiski. Saskaņā ar Ungārijas tiesību aktiem (20), ja garantijas devējam jāpilda prasība, ko rada garantija, visas tiesības saistībā ar pamatā esošo aizdevumu tiek nodotas garantijas devējam. Tādējādi, ja uzņēmums Nitrogénművek neatmaksā aizdevumus un MFB izmanto garantiju, valsts var apmierināt savu prasību, izmantojot ķīlas, kas sniegtas saskaņā ar vienošanos par aizdevuma izsniegšanu.

| (42) | Turklāt attiecībā uz aizdevumu B valsts bija tiesīga iecelt divus uzņēmuma valdes locekļus, kuriem būtu veto tiesības attiecībā uz jebkuru lēmumu izmaksāt dividendes, piešķirt citas ķīlas trešām personām vai veikt citus aizņēmumus, kas pārsniedz HUF 100 miljonus. |
| --- | --- |

(42)

Turklāt attiecībā uz aizdevumu B valsts bija tiesīga iecelt divus uzņēmuma valdes locekļus, kuriem būtu veto tiesības attiecībā uz jebkuru lēmumu izmaksāt dividendes, piešķirt citas ķīlas trešām personām vai veikt citus aizņēmumus, kas pārsniedz HUF 100 miljonus.

| (43) | Ņemot vērā šos faktorus, Komisija uzskata, ka abi darījumi – aizdevums A un aizdevums B– bija lielā mērā nodrošināti paziņojuma par atsauces likmi nolūkā. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā šos faktorus, Komisija uzskata, ka abi darījumi – aizdevums A un aizdevums B– bija lielā mērā nodrošināti paziņojuma par atsauces likmi nolūkā.

VIII.3.3.   Salīdzināmās tirgus procentu likmes

| (44) | Sniedzot informāciju, Ungārija norādīja vairākus šķietami “salīdzināmus” aizņēmumus, ko uzņēmums Nitrogénművek ņēmis no privātām bankām, lai parādītu, ka finanšu maksas saskaņā ar valsts pasākumiem atbilst tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(44)

Sniedzot informāciju, Ungārija norādīja vairākus šķietami “salīdzināmus” aizņēmumus, ko uzņēmums Nitrogénművek ņēmis no privātām bankām, lai parādītu, ka finanšu maksas saskaņā ar valsts pasākumiem atbilst tirgus nosacījumiem.

| (45) | Tomēr šie piemēri nav salīdzināmi un tādēļ ir nebūtiski kārtējā novērtējuma nolūkā. Pirmkārt, tie galvenokārt attiecas uz mazākām summām un norēķinu konta kredītlīnijām (21). Otrkārt, banku pieprasītās maksas ir lielākas nekā novērtējumā iekļautās maksas (22). Visbeidzot – un kas ir vissvarīgākais – visi aizdevumi tika piešķirti pirms krīzes, galvenokārt 2008. gada pirmajā pusē. Šā perioda komercnosacījumus nevar salīdzināt ar nosacījumiem laikposmā no 2008. gada decembra līdz 2009. gada janvārim, kad finanšu krīze sasniedza kulmināciju. |
| --- | --- |

(45)

Tomēr šie piemēri nav salīdzināmi un tādēļ ir nebūtiski kārtējā novērtējuma nolūkā. Pirmkārt, tie galvenokārt attiecas uz mazākām summām un norēķinu konta kredītlīnijām (21). Otrkārt, banku pieprasītās maksas ir lielākas nekā novērtējumā iekļautās maksas (22). Visbeidzot – un kas ir vissvarīgākais – visi aizdevumi tika piešķirti pirms krīzes, galvenokārt 2008. gada pirmajā pusē. Šā perioda komercnosacījumus nevar salīdzināt ar nosacījumiem laikposmā no 2008. gada decembra līdz 2009. gada janvārim, kad finanšu krīze sasniedza kulmināciju.

VIII.3.4.   Standartlikmes saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi

| (46) | Lai noteiktu, vai aizdevums nozīmē valsts atbalstu un, ja tā ir, tad – kādā mērā, Komisija paziņojumā par atsauces likmi piemēro tirgus procentu likmes aizstājējus. Saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi bāzes likmei piemēro diferencētas rezerves atkarībā no kreditora novērtējuma un pieejamā nodrošinājuma. |
| --- | --- |

(46)

Lai noteiktu, vai aizdevums nozīmē valsts atbalstu un, ja tā ir, tad – kādā mērā, Komisija paziņojumā par atsauces likmi piemēro tirgus procentu likmes aizstājējus. Saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi bāzes likmei piemēro diferencētas rezerves atkarībā no kreditora novērtējuma un pieejamā nodrošinājuma.

| (47) | Tā kā galīgie saistošie akti par “piešķiršanu” (t. i., vienošanās par aizdevumiem) tika noslēgti 2009. gada 26. janvārī, attiecībā uz novērtējuma attiecīgo datumu atsauces likme (bāzes likme, kam pieskaitīta attiecīgā rezerve) attiecīgajā dienā jāsalīdzina ar atbilstīgo faktisko atlīdzību par finanšu paketi. |
| --- | --- |

(47)

Tā kā galīgie saistošie akti par “piešķiršanu” (t. i., vienošanās par aizdevumiem) tika noslēgti 2009. gada 26. janvārī, attiecībā uz novērtējuma attiecīgo datumu atsauces likme (bāzes likme, kam pieskaitīta attiecīgā rezerve) attiecīgajā dienā jāsalīdzina ar atbilstīgo faktisko atlīdzību par finanšu paketi.

| (48) | Runājot par piemērojamo rezervi, kas sīkāk aprakstīta iepriekš, Komisija uzskata, ka uzņēmums Nitrogénművek ierindojās atsauces likmes “skalas” zemākajā kategorijā un darījumi bija lielā mērā nodrošināti. Attiecīgi rezervi 400 bāzes punktu apmērā, ko pieskaita attiecīgajai bāzes likmei, var uzskatīt par tirgus standartlikmi. |
| --- | --- |

(48)

Runājot par piemērojamo rezervi, kas sīkāk aprakstīta iepriekš, Komisija uzskata, ka uzņēmums Nitrogénművek ierindojās atsauces likmes “skalas” zemākajā kategorijā un darījumi bija lielā mērā nodrošināti. Attiecīgi rezervi 400 bāzes punktu apmērā, ko pieskaita attiecīgajai bāzes likmei, var uzskatīt par tirgus standartlikmi.

| (49) | Aizdevuma A (EUR) kopējās faktiskās finansēšanas izmaksas 2009. gada 26. janvārī bija 4,362 % (23). Salīdzinājumam – attiecīgā atsauces standartlikme šajā datumā bija 8,99 % (24). Tādējādi aizdevuma A kopējās finansēšanas izmaksas ir zemākas par standartlikmi, un attiecīgi pasākums rada uzņēmumam priekšrocību. |
| --- | --- |

(49)

Aizdevuma A (EUR) kopējās faktiskās finansēšanas izmaksas 2009. gada 26. janvārī bija 4,362 % (23). Salīdzinājumam – attiecīgā atsauces standartlikme šajā datumā bija 8,99 % (24). Tādējādi aizdevuma A kopējās finansēšanas izmaksas ir zemākas par standartlikmi, un attiecīgi pasākums rada uzņēmumam priekšrocību.

| (50) | Aizdevuma B (HUF) kopējās faktiskās finansēšanas izmaksas veidoja 12,44 % (25). Pretstatā tam attiecīgā atsauces likme attiecīgajā datumā bija 14,01 % (26). Tādējādi aizdevuma B kopējās finansēšanas izmaksas ir zemākas par standartlikmi, un tādējādi pasākums rada uzņēmumam priekšrocību. |
| --- | --- |

(50)

Aizdevuma B (HUF) kopējās faktiskās finansēšanas izmaksas veidoja 12,44 % (25). Pretstatā tam attiecīgā atsauces likme attiecīgajā datumā bija 14,01 % (26). Tādējādi aizdevuma B kopējās finansēšanas izmaksas ir zemākas par standartlikmi, un tādējādi pasākums rada uzņēmumam priekšrocību.

VIII.4.   Secinājumi par atbalsta esību

| (51) | Kā norādīts iepriekš, pasākumus finansē no valsts finanšu resursiem un tie attiecas uz valsti. |
| --- | --- |

(51)

Kā norādīts iepriekš, pasākumus finansē no valsts finanšu resursiem un tie attiecas uz valsti.

| (52) | Uzņēmums Nitrogénművek ieguva finansējumu ar labākiem nosacījumiem nekā tad, ja tas piesaistītu līdzekļus tirgū. Tādējādi pasākumi rada uzņēmumam priekšrocību. |
| --- | --- |

(52)

Uzņēmums Nitrogénművek ieguva finansējumu ar labākiem nosacījumiem nekā tad, ja tas piesaistītu līdzekļus tirgū. Tādējādi pasākumi rada uzņēmumam priekšrocību.

| (53) | Turklāt priekšrocība ir selektīva, jo pasākumi ir ierobežoti un attiecas tikai uz uzņēmumu Nitrogénművek. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt priekšrocība ir selektīva, jo pasākumi ir ierobežoti un attiecas tikai uz uzņēmumu Nitrogénművek.

| (54) | Šādi selektīvi pasākumi var kropļot konkurenci, jo tie dod uzņēmumam priekšrocību salīdzinājumā ar konkurentiem, un starp dalībvalstīm notiek plaša tirdzniecība ar mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(54)

Šādi selektīvi pasākumi var kropļot konkurenci, jo tie dod uzņēmumam priekšrocību salīdzinājumā ar konkurentiem, un starp dalībvalstīm notiek plaša tirdzniecība ar mēslošanas līdzekļiem.

| (55) | Tādējādi aizdevums A un aizdevums B nozīmē valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(55)

Tādējādi aizdevums A un aizdevums B nozīmē valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

IX.   IESPĒJAMAIS ATBALSTS MFB

| (56) | Savā sākotnējā lēmumā Komisija pieļāva iespēju, ka aizdevuma A garantija 100 % apmērā varētu būt valsts atbalsts par labu MFB, jo pretrunīga informācija liecināja, ka ieguldījumu aizdevums bija esošs aizdevums (un tādā gadījumā vēlāku garantiju var uzskatīt par atbalstu bankai, jo tas uzlaboja atmaksas iespēju). Tomēr izmeklēšana norādīja uz to, ka aizdevums A ir jauns aizdevums, par kuru vienošanās tika parakstīta 2009. gada 26. janvārī, tādējādi aizdevuma A garantija 100 % apmērā nebija valsts atbalsts MFB. |
| --- | --- |

(56)

Savā sākotnējā lēmumā Komisija pieļāva iespēju, ka aizdevuma A garantija 100 % apmērā varētu būt valsts atbalsts par labu MFB, jo pretrunīga informācija liecināja, ka ieguldījumu aizdevums bija esošs aizdevums (un tādā gadījumā vēlāku garantiju var uzskatīt par atbalstu bankai, jo tas uzlaboja atmaksas iespēju). Tomēr izmeklēšana norādīja uz to, ka aizdevums A ir jauns aizdevums, par kuru vienošanās tika parakstīta 2009. gada 26. janvārī, tādējādi aizdevuma A garantija 100 % apmērā nebija valsts atbalsts MFB.

X.   ATBALSTA SADERĪGUMS AR IEKŠĒJO TIRGU

X.1.   Vispārīgi apsvērumi

| (57) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 2. punkts un 107. panta 3. punkts nosaka izņēmumu attiecībā uz vispārējo noteikumu, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, kā noteikts 107. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(57)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 2. punkts un 107. panta 3. punkts nosaka izņēmumu attiecībā uz vispārējo noteikumu, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, kā noteikts 107. panta 1. punktā.

| (58) | Turpmāk šajā dokumentā sniegts Komisijas novērtējums pasākumu saderīgumam atbilstīgi šiem izņēmumiem. Tomēr jāatzīmē, ka sākotnēji Ungārija neizteica iebildumus attiecībā uz saderīgumu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(58)

Turpmāk šajā dokumentā sniegts Komisijas novērtējums pasākumu saderīgumam atbilstīgi šiem izņēmumiem. Tomēr jāatzīmē, ka sākotnēji Ungārija neizteica iebildumus attiecībā uz saderīgumu ar iekšējo tirgu.

X.2.   Izņēmumi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 2. punktu

| (59) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 2. punktā noteiktos izņēmumus nepiemēro šajā gadījumā, jo šim pasākumam nav sociāla rakstura, tas nav piešķirts individuāliem patērētājiem, tas nav izveidots, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un tas nav atbalsts, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi šīs valsts sadalīšana. |
| --- | --- |

(59)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 2. punktā noteiktos izņēmumus nepiemēro šajā gadījumā, jo šim pasākumam nav sociāla rakstura, tas nav piešķirts individuāliem patērētājiem, tas nav izveidots, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un tas nav atbalsts, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi šīs valsts sadalīšana.

X.3.   Izņēmumi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punktu

| (60) | Citi izņēmumi noteikti Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punktā. Turpmāk šajā dokumentā sniegts Komisijas novērtējums pasākumu potenciālajam saderīgumam vispirms ar 107. panta 3. punkta a), c) un d) apakšpunktu un tad ar 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(60)

Citi izņēmumi noteikti Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punktā. Turpmāk šajā dokumentā sniegts Komisijas novērtējums pasākumu potenciālajam saderīgumam vispirms ar 107. panta 3. punkta a), c) un d) apakšpunktu un tad ar 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

| (61) | Saskaņā ar 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu “atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Pievienošanās laikā uzskatīja, ka visa Ungārijas teritorija ir šāds apgabals un lielākā daļa valsts reģionu joprojām ir tiesīgi saņemt šādu atbalstu (27). |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu “atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Pievienošanās laikā uzskatīja, ka visa Ungārijas teritorija ir šāds apgabals un lielākā daļa valsts reģionu joprojām ir tiesīgi saņemt šādu atbalstu (27).

| (62) | Valsts atbalsta saderību ar apgabaliem, kuri saņem atbalstu, regulē Komisijas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (turpmāk –“reģionālā atbalsta pamatnostādnes”) (28). Tomēr pasākums neatbilst reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. Ieguldījumu aizdevumu piešķīra jau pabeigtiem ieguldījumiem (29), tāpēc nenotiek stimulēšana, kā noteikts reģionālā atbalsta pamatnostādnēs. Runājot par iespējamo darbības atbalstu, šis atbalsts neveicina darbību vai ekonomikas apgabalu attīstību un tas nav ierobežots laikā, nesamazinās un nav proporcionāls apjomam, kāds nepieciešams īpašu ekonomikas trūkumu likvidēšanai (30). |
| --- | --- |

(62)

Valsts atbalsta saderību ar apgabaliem, kuri saņem atbalstu, regulē Komisijas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (turpmāk –“reģionālā atbalsta pamatnostādnes”) (28). Tomēr pasākums neatbilst reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. Ieguldījumu aizdevumu piešķīra jau pabeigtiem ieguldījumiem (29), tāpēc nenotiek stimulēšana, kā noteikts reģionālā atbalsta pamatnostādnēs. Runājot par iespējamo darbības atbalstu, šis atbalsts neveicina darbību vai ekonomikas apgabalu attīstību un tas nav ierobežots laikā, nesamazinās un nav proporcionāls apjomam, kāds nepieciešams īpašu ekonomikas trūkumu likvidēšanai (30).

| (63) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka atbalsts neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajam izņēmumam. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka atbalsts neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajam izņēmumam.

| (64) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu tiek atļauts valsts atbalsts, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Komisija izstrādājusi vairākas pamatnostādnes un paziņojumus, kuros tā skaidro, kā tā piemēros iepriekšminētajos noteikumos paredzēto izņēmumu. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu tiek atļauts valsts atbalsts, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Komisija izstrādājusi vairākas pamatnostādnes un paziņojumus, kuros tā skaidro, kā tā piemēros iepriekšminētajos noteikumos paredzēto izņēmumu.

| (65) | Attiecībā uz pamatnostādnēm uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai Komisija norāda, ka (neatkarīgi no tā, vai uzņēmums ir tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm) tai nešķiet, ka būtu izpildīti kritēriji par saderīgu atbalstu. Attiecībā uz glābšanas atbalstu pasākumi nav ierobežoti un neattiecas tikai uz nepieciešamo minimumu, jo tie notiek ilgāk par sešiem mēnešiem; nav skaidri parādīts, ka tie būtu nepieciešami, pamatojoties uz nopietnām sociālām grūtībām, vai tiem būtu nesamērīgas negatīvas sekas citās dalībvalstīs. Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu pārstrukturēšanas plāna neesības gadījumā Komisija nevar novērtēt, vai atbalsts atjaunos ilgtermiņa dzīvotspēju, vai tā apjoms būs iespējami mazs un vai tas palīdzēs izvairīties no pārmērīgiem konkurences traucējumiem. |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz pamatnostādnēm uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai Komisija norāda, ka (neatkarīgi no tā, vai uzņēmums ir tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm) tai nešķiet, ka būtu izpildīti kritēriji par saderīgu atbalstu. Attiecībā uz glābšanas atbalstu pasākumi nav ierobežoti un neattiecas tikai uz nepieciešamo minimumu, jo tie notiek ilgāk par sešiem mēnešiem; nav skaidri parādīts, ka tie būtu nepieciešami, pamatojoties uz nopietnām sociālām grūtībām, vai tiem būtu nesamērīgas negatīvas sekas citās dalībvalstīs. Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu pārstrukturēšanas plāna neesības gadījumā Komisija nevar novērtēt, vai atbalsts atjaunos ilgtermiņa dzīvotspēju, vai tā apjoms būs iespējami mazs un vai tas palīdzēs izvairīties no pārmērīgiem konkurences traucējumiem.

| (66) | Tādējādi Komisija secina, ka pasākumi nav saderīgi kā glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(66)

Tādējādi Komisija secina, ka pasākumi nav saderīgi kā glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts.

| (67) | Komisija uzskata, ka atbalsta rakstura un pazīmju dēļ šajā gadījumā nepiemēro nevienu 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā minēto izņēmumu, kas minēts citās pamatnostādnēs un paziņojumos. |
| --- | --- |

(67)

Komisija uzskata, ka atbalsta rakstura un pazīmju dēļ šajā gadījumā nepiemēro nevienu 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā minēto izņēmumu, kas minēts citās pamatnostādnēs un paziņojumos.

| (68) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta d) apakšpunkts nosaka, ka atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, var uzskatīt par saderīgu, ja šāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci ES tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tas acīmredzot neattiecas uz konkrēto gadījumu. |
| --- | --- |

(68)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta d) apakšpunkts nosaka, ka atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, var uzskatīt par saderīgu, ja šāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci ES tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tas acīmredzot neattiecas uz konkrēto gadījumu.

X.4.   Saderīguma novērtējums saskaņā ar pagaidu shēmu

| (69) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka “atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(69)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka “atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (70) | Komisija uzsver, ka attiecīgais atbalsts nav veidots, lai veicinātu svarīga projekta īstenošanu visas Eiropas interesēs. |
| --- | --- |

(70)

Komisija uzsver, ka attiecīgais atbalsts nav veidots, lai veicinātu svarīga projekta īstenošanu visas Eiropas interesēs.

| (71) | Attiecībā uz nopietnu traucējumu novēršanu kādas dalībvalsts tautsaimniecībā Komisija pieņēma Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (31) (turpmāk – “pagaidu shēma”). |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz nopietnu traucējumu novēršanu kādas dalībvalsts tautsaimniecībā Komisija pieņēma Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (31) (turpmāk – “pagaidu shēma”).

| (72) | Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz Ungārijas valsts iestāžu iesniegto finanšu informāciju (32), uzņēmums neuzrādīja grūtību pazīmes pirms globālās finanšu un ekonomikas krīzes. Precīzāk, kā jau teikts 33. apsvērumā iepriekš, tā kopējais pašu kapitāls pārsniedza statūtkapitālu, tas neatbilda valsts tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem par kolektīvās maksātnespējas procedūru piemērošanu, un tā pamatdarbības un neto rezultāti visa 2008. gada laikā bija pozitīvi. Problēmas, kuru dēļ nācās slēgt ražošanu, parādījās pēc krīzes sākuma. Tādējādi Komisija uzskata, ka 2008. gada 1. jūlijā uzņēmums Nitrogénművek neatbilda grūtībās nonākuša uzņēmuma statusam pamatnostādņu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē. Tādēļ tas bija tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar pagaidu shēmu. |
| --- | --- |

(72)

Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz Ungārijas valsts iestāžu iesniegto finanšu informāciju (32), uzņēmums neuzrādīja grūtību pazīmes pirms globālās finanšu un ekonomikas krīzes. Precīzāk, kā jau teikts 33. apsvērumā iepriekš, tā kopējais pašu kapitāls pārsniedza statūtkapitālu, tas neatbilda valsts tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem par kolektīvās maksātnespējas procedūru piemērošanu, un tā pamatdarbības un neto rezultāti visa 2008. gada laikā bija pozitīvi. Problēmas, kuru dēļ nācās slēgt ražošanu, parādījās pēc krīzes sākuma. Tādējādi Komisija uzskata, ka 2008. gada 1. jūlijā uzņēmums Nitrogénművek neatbilda grūtībās nonākuša uzņēmuma statusam pamatnostādņu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē. Tādēļ tas bija tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar pagaidu shēmu.

| (73) | Tomēr pasākumi neatbilst pagaidu shēmas 4.2. punktam kā “saderīgs ierobežots atbalsts”, jo tie netika piešķirti atbalsta shēmas formā, un šķiet, ka atbalsta apjoms pārsniedz EUR 500 000. Turklāt, pat ja garantijas tiktu aplūkotas atsevišķi, tās neatbilst pagaidu shēmas 4.3. punktam kā pasākumi garantiju veidā, jo veiktās garantiju maksas (33) ir mazākas nekā piemērojamās drošās zonas prēmijas (34) saskaņā ar pagaidu shēmu. Turklāt Ungārija nepierādīja, ka ir nodrošināta atbilstība izdevumu par algām kritērijam. Finanšu pakete nav ne atbalsts videi draudzīgu produktu ražošanai (4.5. punkts), ne riska kapitāls (4.6. punkts). |
| --- | --- |

(73)

Tomēr pasākumi neatbilst pagaidu shēmas 4.2. punktam kā “saderīgs ierobežots atbalsts”, jo tie netika piešķirti atbalsta shēmas formā, un šķiet, ka atbalsta apjoms pārsniedz EUR 500 000. Turklāt, pat ja garantijas tiktu aplūkotas atsevišķi, tās neatbilst pagaidu shēmas 4.3. punktam kā pasākumi garantiju veidā, jo veiktās garantiju maksas (33) ir mazākas nekā piemērojamās drošās zonas prēmijas (34) saskaņā ar pagaidu shēmu. Turklāt Ungārija nepierādīja, ka ir nodrošināta atbilstība izdevumu par algām kritērijam. Finanšu pakete nav ne atbalsts videi draudzīgu produktu ražošanai (4.5. punkts), ne riska kapitāls (4.6. punkts).

| (74) | Pagaidu shēmas 4.4. punktā minētais subsidētu aizdevumu pasākums attiecas uz aizdevumiem ar neierobežotu termiņu, par kuriem vienošanās noslēgta pirms 2010. gada 31. decembra (35). Līgumi attiecībā uz pārbaudāmajiem pasākumiem slēgti pēc pagaidu shēmas stāšanās spēkā un pirms 2010. gada 31. decembra, un tādēļ tie var būt atbilstīgi. |
| --- | --- |

(74)

Pagaidu shēmas 4.4. punktā minētais subsidētu aizdevumu pasākums attiecas uz aizdevumiem ar neierobežotu termiņu, par kuriem vienošanās noslēgta pirms 2010. gada 31. decembra (35). Līgumi attiecībā uz pārbaudāmajiem pasākumiem slēgti pēc pagaidu shēmas stāšanās spēkā un pirms 2010. gada 31. decembra, un tādēļ tie var būt atbilstīgi.

| (75) | Tomēr Komisija norāda, ka faktiskā atlīdzība par darījumiem ir mazāka nekā minimālā procentu likme, kādu uzskata par saderīgu saskaņā ar pagaidu shēmu. |
| --- | --- |

(75)

Tomēr Komisija norāda, ka faktiskā atlīdzība par darījumiem ir mazāka nekā minimālā procentu likme, kādu uzskata par saderīgu saskaņā ar pagaidu shēmu.

| (76) | Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem “Komisija pieļaus, ka valsts vai privātus aizdevumus piešķir ar procentu likmi, kas ir vismaz vienāda ar centrālās bankas diennakts likmi, pieskaitot prēmiju, kas ir vienāda ar starpību starp vidējo viena gada starpbanku likmi un centrālās bankas vidējo diennakts likmi laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam, pieskaitot kredītriska prēmiju, kura atbilst saņēmēja riska profilam, kā paredzēts Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi.” |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem “Komisija pieļaus, ka valsts vai privātus aizdevumus piešķir ar procentu likmi, kas ir vismaz vienāda ar centrālās bankas diennakts likmi, pieskaitot prēmiju, kas ir vienāda ar starpību starp vidējo viena gada starpbanku likmi un centrālās bankas vidējo diennakts likmi laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam, pieskaitot kredītriska prēmiju, kura atbilst saņēmēja riska profilam, kā paredzēts Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi.”

| (77) | Runājot par aizdevumu EUR (aizdevumu A), starpība starp vidējo viena gada starpbanku likmi un vidējo starpbanku aizdevumu diennakts likmi laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam ir 64 bāzes punkti. Turklāt Eiropas Centrālās bankas aizdevumu diennakts likme (EONIA) 2009. gada 26. janvārī (36) bija 1,228 %. Ņemot vērā saņēmēja novērtējumu un darījuma nodrošinājuma pakāpi (skatīt 48. apsvērumu iepriekš), šai bāzei piemēro papildu rezervi 400 bāzes punktu apmērā. Tādējādi subsīdiju procentu likme, kādu pieļauj pagaidu shēma, būtu 5,868 %. Darījuma faktiskās finansēšanas izmaksas (4,362 %) ir mazākas nekā šī likme. |
| --- | --- |

(77)

Runājot par aizdevumu EUR (aizdevumu A), starpība starp vidējo viena gada starpbanku likmi un vidējo starpbanku aizdevumu diennakts likmi laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam ir 64 bāzes punkti. Turklāt Eiropas Centrālās bankas aizdevumu diennakts likme (EONIA) 2009. gada 26. janvārī (36) bija 1,228 %. Ņemot vērā saņēmēja novērtējumu un darījuma nodrošinājuma pakāpi (skatīt 48. apsvērumu iepriekš), šai bāzei piemēro papildu rezervi 400 bāzes punktu apmērā. Tādējādi subsīdiju procentu likme, kādu pieļauj pagaidu shēma, būtu 5,868 %. Darījuma faktiskās finansēšanas izmaksas (4,362 %) ir mazākas nekā šī likme.

| (78) | Runājot par aizdevumu HUF (B aizdevums), lietā N 78/09 (37) Ungārijas valsts iestādes apstiprināja, ka starpība starp vidējo viena gada starpbanku likmi un vidējo starpbanku aizdevumu uz nakti likmi laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam ir 26 bāzes punkti. Turklāt Ungārijas Centrālās bankas aizdevumu uz nakti likme 2009. gada 26. janvārī (38) bija 9,14 %. Ņemot vērā saņēmējam piešķirto novērtējumu un darījuma nodrošinājuma pakāpi, šai bāzei piemēro papildu rezervi 400 bāzes punktu apmērā. Tādējādi procentu likmju subsīdijas, ko pieļauj pagaidu shēma, būtu 13,40 %. Darījuma faktiskās finansējuma izmaksas (12,44 %) ir mazākas nekā šī likme. |
| --- | --- |

(78)

Runājot par aizdevumu HUF (B aizdevums), lietā N 78/09 (37) Ungārijas valsts iestādes apstiprināja, ka starpība starp vidējo viena gada starpbanku likmi un vidējo starpbanku aizdevumu uz nakti likmi laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam ir 26 bāzes punkti. Turklāt Ungārijas Centrālās bankas aizdevumu uz nakti likme 2009. gada 26. janvārī (38) bija 9,14 %. Ņemot vērā saņēmējam piešķirto novērtējumu un darījuma nodrošinājuma pakāpi, šai bāzei piemēro papildu rezervi 400 bāzes punktu apmērā. Tādējādi procentu likmju subsīdijas, ko pieļauj pagaidu shēma, būtu 13,40 %. Darījuma faktiskās finansējuma izmaksas (12,44 %) ir mazākas nekā šī likme.

X.5.   Secinājums par saderīgumu

| (79) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka aizdevums A un aizdevums B ir daļēji saderīgi kā subsidētu aizdevumu pasākumi saskaņā ar pagaidu shēmu. |
| --- | --- |

(79)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka aizdevums A un aizdevums B ir daļēji saderīgi kā subsidētu aizdevumu pasākumi saskaņā ar pagaidu shēmu.

| (80) | Īpaši Komisija uzskata, ka starpība starp darījumu faktisko atlīdzību un subsidēto likmi ir nesaderīga, savukārt starpība starp subsidēto likmi un standarta tirgus likmi ir saderīga, pamatojoties uz pagaidu shēmu. |
| --- | --- |

(80)

Īpaši Komisija uzskata, ka starpība starp darījumu faktisko atlīdzību un subsidēto likmi ir nesaderīga, savukārt starpība starp subsidēto likmi un standarta tirgus likmi ir saderīga, pamatojoties uz pagaidu shēmu.

XI.   ATGŪŠANA

| (81) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību un Tiesas izveidoto praksi gadījumos, kad atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, Komisija var pieņemt lēmumu, ka attiecīgajai valstij atbalsts jāatceļ vai jāmaina (39). Tiesa arī konsekventi apgalvojusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, izveidots, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušo situāciju (40). Šajā kontekstā Tiesa noteikusi, ka šo mērķi sasniedz, kad saņēmējs atmaksājis summas, kas tam piešķirtas nelikumīga atbalsta veidā, tādējādi atsakoties no priekšrocības, kāda tam bijusi salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un ir atjaunota pirms atbalsta maksājuma bijusī situācija (41). |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību un Tiesas izveidoto praksi gadījumos, kad atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, Komisija var pieņemt lēmumu, ka attiecīgajai valstij atbalsts jāatceļ vai jāmaina (39). Tiesa arī konsekventi apgalvojusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, izveidots, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušo situāciju (40). Šajā kontekstā Tiesa noteikusi, ka šo mērķi sasniedz, kad saņēmējs atmaksājis summas, kas tam piešķirtas nelikumīga atbalsta veidā, tādējādi atsakoties no priekšrocības, kāda tam bijusi salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un ir atjaunota pirms atbalsta maksājuma bijusī situācija (41).

| (82) | Ievērojot šo tiesas praksi, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (42) 14. pantā noteikts: “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(82)

Ievērojot šo tiesas praksi, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (42) 14. pantā noteikts: “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

| (83) | Tādējādi, ja attiecīgie pasākumi uzskatāmi par nelikumīgu un daļēji nesaderīgu atbalstu, nesaderīgā daļa jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kāda pastāvēja tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Tāpēc atgūšanu veic, sākot no dienas, kad saņēmējs guvis priekšrocības, t. i., kad saņēmējam tika piešķirts atbalsts, un saņēmējam jāsedz atgūšanas procenti līdz faktiskajai atgūšanai. |
| --- | --- |

(83)

Tādējādi, ja attiecīgie pasākumi uzskatāmi par nelikumīgu un daļēji nesaderīgu atbalstu, nesaderīgā daļa jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kāda pastāvēja tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Tāpēc atgūšanu veic, sākot no dienas, kad saņēmējs guvis priekšrocības, t. i., kad saņēmējam tika piešķirts atbalsts, un saņēmējam jāsedz atgūšanas procenti līdz faktiskajai atgūšanai.

| (84) | Ņemot vērā X.5. iedaļu, pasākumu nesaderīgo atbalsta elementu aprēķina kā starpību starp saderīgo pagaidu shēmā noteikto subsidēto likmi un kopējām faktiskajām finansēšanas izmaksām (t. i., procentu likmi, kam pieskaita garantijas prēmiju) finansējuma piešķiršanai. |
| --- | --- |

(84)

Ņemot vērā X.5. iedaļu, pasākumu nesaderīgo atbalsta elementu aprēķina kā starpību starp saderīgo pagaidu shēmā noteikto subsidēto likmi un kopējām faktiskajām finansēšanas izmaksām (t. i., procentu likmi, kam pieskaita garantijas prēmiju) finansējuma piešķiršanai.

| (85) | Precīzo atgūstamo summu aprēķina Ungārijas valsts iestādes. |
| --- | --- |

(85)

Precīzo atgūstamo summu aprēķina Ungārijas valsts iestādes.

XII.   SECINĀJUMS

| (86) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka aizdevuma A un aizdevuma B pasākumi par labu uzņēmumam Nitrogénmuvek ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(86)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka aizdevuma A un aizdevuma B pasākumi par labu uzņēmumam Nitrogénmuvek ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (87) | Turklāt Komisija secina, ka A aizdevums un B aizdevums ir daļēji saderīgs ar iekšējo tirgu kā subsidētu aizdevumu pasākumi saskaņā ar pagaidu shēmu. Īpaši starpība starp pagaidu shēmā noteikto subsidēto likmi un standarta tirgus likmi ir saderīga. Tajā pašā laikā starpība starp darījuma faktisko atlīdzību un subsidēto likmi nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(87)

Turklāt Komisija secina, ka A aizdevums un B aizdevums ir daļēji saderīgs ar iekšējo tirgu kā subsidētu aizdevumu pasākumi saskaņā ar pagaidu shēmu. Īpaši starpība starp pagaidu shēmā noteikto subsidēto likmi un standarta tirgus likmi ir saderīga. Tajā pašā laikā starpība starp darījuma faktisko atlīdzību un subsidēto likmi nav saderīga ar iekšējo tirgu.

| (88) | Tā kā aizdevums A un aizdevums B jāuzskata par nelikumīgu un daļēji saderīgu atbalstu, nesaderīgā daļa jāatgūst no uzņēmuma Nitrogénművek, lai atjaunotu situāciju, kas pastāvēja tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(88)

Tā kā aizdevums A un aizdevums B jāuzskata par nelikumīgu un daļēji saderīgu atbalstu, nesaderīgā daļa jāatgūst no uzņēmuma Nitrogénművek, lai atjaunotu situāciju, kas pastāvēja tirgū pirms atbalsta piešķiršanas.

| (89) | Konkrēto atgūstamo summu aprēķina Ungārijas valsts iestādes. To aprēķina kā starpību starp pagaidu shēmā noteikto saderīgo subsidēto likmi un kopējām faktiskajām finansēšanas izmaksām (t. i., procentu likmi, kam pieskaita garantijas prēmiju) finansējuma piešķiršanai. |
| --- | --- |

(89)

Konkrēto atgūstamo summu aprēķina Ungārijas valsts iestādes. To aprēķina kā starpību starp pagaidu shēmā noteikto saderīgo subsidēto likmi un kopējām faktiskajām finansēšanas izmaksām (t. i., procentu likmi, kam pieskaita garantijas prēmiju) finansējuma piešķiršanai.

| (90) | Komisija arī secina, ka aizdevuma A garantija 100 % apmērā nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē par labu MFB, |
| --- | --- |

(90)

Komisija arī secina, ka aizdevuma A garantija 100 % apmērā nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē par labu MFB,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ieguldījumu aizdevums EUR 52 miljonu apmērā un aizdevums pašreizējo iekārtu darbībai HUF 10 miljardu apmērā, ko Ungārija piešķīrusi uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt., ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

1.   Valsts atbalsts, ko Ungārija nelikumīgi piešķīrusi uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt., pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, ir daļēji saderīgs un daļēji nesaderīgs ar iekšējo tirgu.

2.   Nelikumīgais valsts atbalsts, ko veido starpība starp pagaidu shēmā noteikto subsidēto procentu likmi un attiecīgo atsauces likmi, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

3.   Nelikumīgais valsts atbalsts, ko veido starpība starp pasākumu faktisko atlīdzību un pagaidu shēmā noteikto subsidēto procentu likmi, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

4.   Ungārija nedrīkst piešķirt 3. punktā minēto valsts atbalstu, un aizliegums stājas spēkā šā lēmuma paziņošanas dienā.

3. pants

1.   Ungārijai jāatgūst no saņēmēja 2. panta 3. punktā minētais atbalsts.

2.   Atgūstamā summa ietver procentus, sākot no dienas, kurā līdzekļi nodoti saņēmēja rīcībā, līdz dienai, kurā līdzekļi faktiski atgūti.

3.   Procentus piemēro gan parāda pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu.

4. pants

1.   Šā lēmuma 2. panta 3. punktā minētais atbalsts jāatgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Ungārijai jānodrošina šā lēmuma īstenošana četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas.

5. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Ungārija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējo summu (pamatsummu un atgūšanas procentus), kas jāatgūst no saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējo summu (pamatsummu un atgūšanas procentus), kas jāatgūst no saņēmēja;

| b) | detalizētu aprakstu par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam; |
| --- | --- |

b)

detalizētu aprakstu par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam;

| c) | pamatojuma dokumentus, kuros norādīts, ka saņēmējam likts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

pamatojuma dokumentus, kuros norādīts, ka saņēmējam likts atmaksāt atbalstu.

2.   Ungārija informē Komisiju par to, kā virzās valsts veiktie pasākumi, īstenojot šo lēmumu, līdz tiek pabeigta 2. panta 3. punktā minētā atbalsta un procentu atgūšana. Ungārija pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma saņemšanas nekavējoties iesniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atgūšanas procentu likmi, kas jau atgūta no saņēmēja.

6. pants

Šis lēmums adresēts Ungārijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 27. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisijas 2009. gada 29. aprīļa Lēmums C(2009) 3000, galīgā redakcija (OV C 165, 17.7.2009., 12. lpp.).

1

(2)  2009. gada 1. decembrī EK līguma 87. un 88. pantu aizstāja Līguma par Eiropas Savienības darbību attiecīgi 107. un 108. pants. EK līguma 87. pants pēc būtības ir identisks ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. pantu, un EK līguma 88. pants – ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. pantu. Ja nepieciešams, šā lēmuma nolūkā atsauces uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu jāsaprot kā atsauces uz EK līguma attiecīgi 87. un 88. pantu.

2

(3)  Skat. 2. atsauci.

3

(4)  Valdības preses sekretāra paziņojumu skatīt http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang = hu.

4

(Pēdējā konsultācija 2010. gada 17. septembrī.)

(5)  Valdības lēmums 1086/2008 (XII. 20) publicēts Oficiālajā Vēstnesī (Magyar Közlöny) Nr. 184/2008. Šo valdības lēmumu 2009. gada 23. janvārī nedaudz grozīja ar valdības lēmumu 1007/2009 (I. 23), publicēts Oficiālajā Vēstnesī Nr. 9/2009.

5

Oficiālajā Vēstnesī

Magyar Közlöny

Oficiālajā Vēstnesī

(6)  Šis ieguldījumu aizdevums saistīts ar laikposmā no 2003. gada līdz 2008. gadam realizēta ieguldījumu projekta finansējumu.

6

(7)  Skatīt 38. apsvērumu.

7

(8)  BUBOR ir Budapeštas starpbanku piedāvājuma likme.

8

BUBOR

(9)  Saskaņā ar Ungārijas valsts iestāžu veiktiem aprēķiniem, ņemot vērā dzēšanas termiņu un diferencētās EUR vai HUF diskonta likmes. Attiecībā uz aizdevumu B garantijas maksa, ko aprēķina uz gada bāzes, arī tika koriģēta par 100 % no aizdevuma summas (garantijas maksa, ko aprēķina uz gada bāzes, par daļu, kas ir 80 %, būtu 0,58 %).

9

(10)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

10

(11)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

11

(12)  Skatīt 3. apsvērumu.

12

(13)  2001. gada akts Nr. XX par Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaság (SIA Ungārijas Attīstības banka). Likums par MFB grozīts ar 2010. gada aktu Nr. LII.

13

Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaság

Ungārijas Attīstības banka

MFB

(14)  Spriedums lietā C–345/02 Pearle BV.

14

Pearle BV

(15)  Spriedums lietā C–482/99 France v Commission, 52.–57. punkts.

15

France

Commission

(16)  2008. gada finanšu pārskats, 3. lpp.

16

(17)  2008. gada finanšu pārskats, 51. lpp.

17

(18)  Precīzāk, aktīvi ietver šādas ražotnes: karbamīda ražošanu, amonjaka ražošanu, skābes ražošanu, granulu, neitralizācijas un iepakojuma ražotnes.

18

(19)  Ziņas, uz kurām attiecas prasība par dienesta noslēpuma glabāšanu, lēmuma tekstā ir apzīmētas ar [...].

19

(20)  Vispārīgie garantiju noteikumi norādīti Civilkodeksa 272.–276. iedaļā (1959. gada akts Nr. IV).

20

(21)  Četru dažādu privāto banku kredītlīniju apmērs bija EUR [...] miljoni, EUR [...] miljoni, HUF [...] miljardi un HUF [...] miljardi.

21

(22)  Trijos gadījumos no četriem kredītlīnijas līgumus sniedza Ungārija.

22

(23)  Kopējās finansēšanas izmaksas veido MFB iekasētie procenti (sešu mēnešu EURIBOR + 1,7 %), kam pieskaitīta garantijas maksa, kas aprēķināta uz gada bāzes un ir apmēram 0,41 %. 2009. gada 26. janvārī sešu mēnešu EURIBOR (http://www.euribor-ebf.eu/assets/modules/rateisblue/processed_files/hist_EURIBOR_2009.xls) bija 2,252 %. 2,252 % + 0,41 % + 1,7 % = 4,362 %.

23

MFB

EURIBOR

EURIBOR

(24)  EUR atsauces likme šajā datumā bija 4,99 %. 4,99 % + 4 % = 8,99 %.

24

Skatīt http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

(25)  Kopējās finansēšanas izmaksas veido MFB iekasētie procenti (trīs mēnešu BUBOR + 2,5 %), kam pieskaitīta garantijas maksa, ko aprēķina uz gada bāzes un kas ir apmēram 0,46 %. (Aprēķinu veic, pamatojoties uz 100 % no aizdevuma summas.) 2009. gada 26. janvārī trīs mēnešu BUBOR ((http://www.mnb.hu/Root/Dokumentumtar/ENMNB/Monetaris_politika/mnben_jegybanki_eszkoztar/mnben_egynaposjegybankieszkozok/bubor2.xls) bija 9,48 %. 9,48 % + 0,46 % + 2,5 % = 12,44 %.

25

MFB

BUBOR

BUBOR

(26)  HUF atsauces likme šajā datumā bija 10,01 %. 10,01 % + 4 % = 14,01 %.

26

Skatīt http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

(27)  Ungārijas reģionālā atbalsta karti Komisija apstiprināja 2006. gada 13. septembrī un publicēja OV C 256 2006. gadā. Gandrīz visa Ungārijas teritorija definēta kā 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētie apgabali, izņemot Budapeštu un Peštas grāfisti, kas ir 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētie apgabali.

27

(28)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

28

(29)  Skat. 6. atsauci.

29

(30)  Saskaņā ar reģionālā atbalsta pamatnostādņu 5. iedaļu pamatdarbības atbalsts atļauts atbilstīgi stingriem nosacījumiem. Turklāt pasākums ir ad hoc atbalsts. Attiecībā uz šo minētās pamatnostādnes nosaka: “Ja izņēmuma kārtā ir paredzēts piešķirt īpašu individuālu atbalstu konkrētam uzņēmumam vai atbalstu, kas paredzēts tikai vienai darbības jomai, dalībvalstij ir pienākums pierādīt, ka projekts dos ieguldījumu saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas īstenošanā un ka, ņemot vērā projekta veidu un apmēru, tas neradīs nepieņemamus konkurences kropļojumus.” Šajā kontekstā Ungārija nesniedza nekādu informāciju.

30

ad hoc

(31)  Komisijas paziņojums – Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (OV C 16, 22.1.2009., 1. lpp.), ko groza Komisijas Paziņojums, ar ko groza valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējas finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (OV C 303, 15.12.2009., 6. lpp.).

31

(32)  Skatīt 1. tabulu.

32

(33)  Garantijas maksa A aizdevumam: 0,41 % gadā, garantijas maksa B aizdevumam: 0,46 % gadā.

33

(34)  3,8 % attiecībā uz lielā mērā nodrošinātiem darījumiem CCC kategorijai. Komisija atzīmē, ka pat uzņēmumiem, kuriem piešķirtais novērtējums ir BB+, minimālā maksa būtu 0,8 %.

34

(35)  Samazinātās procentu likmes var piemērot procentu maksājumiem pirms 2012. gada 31. decembra, pēc šī datuma jāpiemēro procentu likme, kas ir vismaz vienāda ar paziņojumā par atsauces likmēm noteikto likmi.

35

(36)  http://www.euribor.org/html/content/eonia_data.html

36

http://www.euribor-ebf.eu/assets/modules/rateisblue/processed_files/hist_EONIA_2009.xls.

(37)  Komisijas 2009. gada 24. februāra lēmums (OV C 73, 27.3.2009., 1. lpp.).

37

(38)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page = mnbhu_statisztikak

38

http://www.mnb.hu/Root/Dokumentumtar/MNB/Monetaris_politika/mnbhu_eszkoztar/mnbhu_egynaposjegybankieszkozok/HUFONIA.xls.

(39)  Spriedums lietā C 70/72 Commission v Germany, [1973] ECR 813, 13. punkts.

39

Commission

Germany

ECR

(40)  Spriedums apvienotajās lietās C–278/92, C–279/92 un C–280/92 Spain v Commission, [1994] ECR I-4103,75. punkts.

40

Spain

Commission

ECR

(41)  Spriedums lietā C–75/97 Belgium v Commission, [1999] ECR I–3671, 64.–65. punkts.

41

Belgium

Commission

ECR

(42)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

42

---