# Az Európai Unió L 143/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.143.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 143 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. május 31. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.143.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 143

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. május 31.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács 2011/318/KKBP határozata (2011. március 31.) az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az Amerikai Egyesült Államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvételéről szóló keretmegállapodás aláírásáról és megkötéséről | 1 |
| Keretmegállapodás az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió között az Amerikai Egyesült Államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvételéről | 2 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 527/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 30.) a Trichoderma reesei (MUCL 49755) által termelt endo-1,4-ß-xilanázt, a Trichoderma reesei (MUCL 49754) által termelt endo-1,3(4)-ß-glükanázt és az Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) által termelt poligalakturonázt tartalmazó készítmény elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Avene NV) (
  1
  ) | 6 |
| | * | A Bizottság 528/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 30.) a Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz elválasztott malacok és hízósertések takarmányozásához takarmányadalékként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Danisco Animal Nutrition) (
  1
  ) | 10 |
| | * | A Bizottság 529/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 30.) az 1580/2007/EK rendeletnek a paradicsomra, a kajszibarackra, a citromra, a szilvára, az őszibarackra (beleértve a nektarint is), a körtére és a csemegeszőlőre kivetett kiegészítő vám küszöbszintjei tekintetében történő módosításáról | 12 |
| | | A Bizottság 530/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 30.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 14 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2011/319/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. január 26.) a Franciaország által a szolidáris és felelősségalapú betegbiztosítási szerződések és az elhalálozásból, keresőképtelenségből vagy rokkantságból eredő kockázatokkal szembeni kollektív kiegészítő biztosítási szerződések fejlesztése érdekében végrehajtani tervezett C 50/07 (korábbi N 894/06). számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 267. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2011/320/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. május 27.) a króm-pikolinátnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2011) 3586. számú dokumentummal történt) | 36 |
| | | 2011/321/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2011. május 27.) a fürdővíz osztályba sorolását, illetve fürdőzési tilalmat vagy ellenjavallatot jelző, a nyilvánosság tájékoztatására szolgáló jelzéseknek a 2006/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról | 38 |
| | | 2011/322/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. május 27.) az egyes bolgár tejfeldolgozó létesítményekben feldolgozott, nem megfelelő nyers tej vonatkozásában a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított átmeneti intézkedésekről szóló 2009/861/EK határozat I. és II. mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2011) 3647. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 41 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács 2011/318/KKBP határozata (2011. március 31.) az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az Amerikai Egyesült Államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvételéről szóló keretmegállapodás aláírásáról és megkötéséről

1

Keretmegállapodás az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió között az Amerikai Egyesült Államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvételéről

2

RENDELETEK

*

A Bizottság 527/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 30.) a Trichoderma reesei (MUCL 49755) által termelt endo-1,4-ß-xilanázt, a Trichoderma reesei (MUCL 49754) által termelt endo-1,3(4)-ß-glükanázt és az Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) által termelt poligalakturonázt tartalmazó készítmény elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Avene NV) (
  1
  )

Trichoderma reesei

Trichoderma reesei

Aspergillus aculeatus

1

6

*

A Bizottság 528/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 30.) a Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz elválasztott malacok és hízósertések takarmányozásához takarmányadalékként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Danisco Animal Nutrition) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

10

*

A Bizottság 529/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 30.) az 1580/2007/EK rendeletnek a paradicsomra, a kajszibarackra, a citromra, a szilvára, az őszibarackra (beleértve a nektarint is), a körtére és a csemegeszőlőre kivetett kiegészítő vám küszöbszintjei tekintetében történő módosításáról

12

A Bizottság 530/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 30.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

14

HATÁROZATOK

2011/319/EU

*

A Bizottság határozata (2011. január 26.) a Franciaország által a szolidáris és felelősségalapú betegbiztosítási szerződések és az elhalálozásból, keresőképtelenségből vagy rokkantságból eredő kockázatokkal szembeni kollektív kiegészítő biztosítási szerződések fejlesztése érdekében végrehajtani tervezett C 50/07 (korábbi N 894/06). számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 267. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 267. számú dokumentummal történt)

1

16

2011/320/EU

*

A Bizottság határozata (2011. május 27.) a króm-pikolinátnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2011) 3586. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2011) 3586. számú dokumentummal történt)

36

2011/321/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2011. május 27.) a fürdővíz osztályba sorolását, illetve fürdőzési tilalmat vagy ellenjavallatot jelző, a nyilvánosság tájékoztatására szolgáló jelzéseknek a 2006/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról

38

2011/322/EU

*

A Bizottság határozata (2011. május 27.) az egyes bolgár tejfeldolgozó létesítményekben feldolgozott, nem megfelelő nyers tej vonatkozásában a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított átmeneti intézkedésekről szóló 2009/861/EK határozat I. és II. mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2011) 3647. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 3647. számú dokumentummal történt)

1

41

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2011. március 16-i 258/2011/EU bizottsági rendelethez (HL L 70., 2011.3.17.) | 48 |
| | * | Helyesbítés az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2011. január 18-i 57/2011/EU tanácsi rendelethez (HL L 24., 2011.1.27.) | 49 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2011. március 16-i 258/2011/EU bizottsági rendelethez (HL L 70., 2011.3.17.)

(HL L 70., 2011.3.17.)

48

*

Helyesbítés az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2011. január 18-i 57/2011/EU tanácsi rendelethez (HL L 24., 2011.1.27.)

(HL L 24., 2011.1.27.)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/1

---

A TANÁCS 2011/318/KKBP HATÁROZATA

(2011. március 31.)

az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az Amerikai Egyesült Államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvételéről szóló keretmegállapodás aláírásáról és megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) javaslatára,

mivel:

| (1) | A harmadik államoknak az Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételével kapcsolatos feltételeket az ilyen jövőbeli lehetséges részvétel kereteit megállapító megállapodásban kell rögzíteni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

A harmadik államoknak az Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételével kapcsolatos feltételeket az ilyen jövőbeli lehetséges részvétel kereteit megállapító megállapodásban kell rögzíteni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni.

| (2) | Azt követően, hogy a Tanács 2010. április 26-án a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozatot fogadott el, a főképviselő tárgyalásokat folytatott az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az Amerikai Egyesült Államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvételéről szóló keretmegállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás). |
| --- | --- |

(2)

Azt követően, hogy a Tanács 2010. április 26-án a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozatot fogadott el, a főképviselő tárgyalásokat folytatott az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az Amerikai Egyesült Államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvételéről szóló keretmegállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, az Amerikai Egyesült Államok Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvételéről szóló keretmegállapodást (a továbbiakban: a megállapodás).

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

A megállapodást annak aláírása napjától kezdve a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell (1).

4. cikk

A Tanács elnöke az Unió nevében megteszi a megállapodás 10. cikke (1) bekezdésében meghatározott értesítést.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 31-én.

a Tanács részéről

az elnök

VÖLNER P.

---

(1)  A megállapodás aláírásának időpontját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

1

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

FORDÍTÁS

KERETMEGÁLLAPODÁS

az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió között az Amerikai Egyesült Államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvételéről

AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK (a továbbiakban: az EGYESÜLT ÁLLAMOK),

és

AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: az EU vagy az EURÓPAI UNIÓ),

a továbbiakban együttesen: a Felek,

Mivel:

Az Európai Unió határozhat arról, hogy fellép a válságkezelés területén.

Az elmúlt két évtizedben a kormányok és a multilaterális szervezetek egyre nagyobb erőfeszítéseket tettek arra, hogy felhasználják a rendelkezésükre álló eszközöket a világon előforduló konfliktusok csökkentésére.

Az Egyesült Államok és az EU közös óhaja, hogy a válságkezelési műveletek terheit megosztva ösztönözzék a békés kiegyezést, és elősegítsék az újjáépítést és a stabilizációt, továbbá úgy vélik, hogy az Egyesült Államok szakértőinek közreműködése az EU-műveletekben növelheti e műveletek sikerének esélyét.

Ahelyett, hogy az Egyesült Államoknak az EU válságkezelési műveleteiben való részvételének általános feltételeit eseti alapon, az egyes érintett műveletek vonatkozásában határoznák meg, az Egyesült Államok és az EU egy olyan megállapodásban kívánják e feltételeket lefektetni, amely létrehozza az ilyen jellegű esetleges jövőbeli részvétel keretrendszerét,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

A részvételre vonatkozó határozatok

(1)   Miután az Európai Unió határozott arról, hogy felkéri az Egyesült Államokat egy EU válságkezelési műveletben való részvételre, valamint azt követően, hogy az Egyesült Államok úgy határozott, hogy e műveletben részt vesz, az Egyesült Államok tájékoztatja az Európai Uniót a művelethez felajánlott hozzájárulásáról. Az Egyesült Államoknak egy EU válságkezelési műveletben való részvételéről hozott határozata tükrözi az Egyesült Államok elkötelezettségét, hogy tiszteletben tartja azon tanácsi határozat feltételeit, amelyben az EU az adott művelet végrehajtásáról határozott (a továbbiakban: a tanácsi határozat).

(2)   Az Európai Unió és az Egyesült Államok konzultációt folytat az Egyesült Államok által felajánlott hozzájárulásról – beleértve a művelet működési költségvetéséhez való esetleges hozzájárulást is –, és amennyiben a Felek megállapodnak a részvételről, akkor annak e megállapodás rendelkezéseivel és a Felek által hozott kapcsolódó végrehajtási rendelkezésekkel összhangban kell megvalósulnia.

(3)   Az Egyesült Államoknak az EU válságkezelési műveleteihez való hozzájárulása nem sérti az Európai Unió határozathozatali autonómiáját, és nem befolyásolja azt a tényt sem, hogy az Egyesült Államok eseti alapon határoz az EU válságkezelési műveleteiben való részvételéről.

(4)   Az Európai Unió előzetesen tájékoztatja az Egyesült Államokat minden olyan határozatról, amely az (1) bekezdésben említett tanácsi határozat módosítására, vagy kapcsolódó végrehajtási intézkedések elfogadására vagy módosítására irányul.

(5)   Az Egyesült Államok saját kezdeményezésére vagy az Európai Uniótól kapott felkérés alapján, a Felek közötti konzultációkat követően bármikor visszaléphet – teljesen vagy részben – az EU válságkezelési műveletben való részvételtől.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a megállapodás, a Felek eltérő írásbeli megállapodásának kivételével, csak azokra az EU válságkezelési műveleteire alkalmazandó, amelyekhez az Egyesült Államok e megállapodás aláírását követően nyújt hozzájárulást, és nem érinti az olyan meglévő megállapodásokat, amelyek az Egyesült Államok egy EU válságkezelési műveletben való részvételét szabályozzák.

(2)   E megállapodás csak az Egyesült Államok által az EU válságkezelési műveleteihez nyújtott, polgári személyi állományt, egységeket és eszközöket jelentő hozzájárulásokra vonatkozik (a továbbiakban: az amerikai kontingens).

3. cikk

Az állomány és az egységek jogállása

(1)   Egy EU válságkezelési művelethez kirendelt amerikai kontingens jogállását, és mindenekelőtt annak kiváltságait és mentességeit az a megállapodás szabályozza, amelyet az EU a művelet végrehajtásának helye szerinti állammal a misszió jogállására vonatkozóan köt (a továbbiakban: a jogállásról szóló megállapodás), feltéve, hogy: a) a műveletben való részvételére vonatkozó határozatát megelőzően az Egyesült Államok lehetőséget kap a jogállásról szóló megállapodás vizsgálatára; és b) amennyiben a vizsgálathoz szükséges időn belül nem került sor a jogállásról szóló megállapodás megkötésére, a Felek konzultációkat tartanak, és az amerikai kontingens telepítését megelőzően megegyeznek az amerikai kontingens jogállására vonatkozó megfelelő alternatív szabályokról, az EU-nak az EU-állomány és az -egységek jogállásáról szóló fogadó országbeli megállapodások megkötésére vonatkozó átfogó felelősségének sérelme nélkül.

(2)   A művelet végrehajtásának helye szerinti ország (vagy országok) területén kívül található parancsnokságokon vagy parancsnoksági elemeknél szolgáló amerikai kontingens jogállását a parancsnokságok és a parancsnoksági elemek vagy az érintett állam vagy államok, valamint az Egyesült Államok közötti megállapodások határozzák meg.

(3)   Az Egyesült Államok – a saját törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek megfelelő mértékben – az általa kirendelt állomány felett joghatóságot gyakorol a művelet végrehajtásának helye szerinti államban.

(4)   Az Egyesült Államok felel az EU válságkezelési műveletben való részvételével kapcsolatos, a saját állományától érkező vagy azt érintő követeléseknek az Egyesült Államok jogának megfelelő rendezéséért. E rendelkezés nem jelenti az Egyesült Államok lemondását szuverén immunitásáról. E megállapodás rendelkezéseinek nem célja joghatóságot létrehozni egy bíróság számára, amely ilyen joghatósággal korábban nem rendelkezett, sem pedig kikényszeríthető jogot biztosítani az ilyen bíróságokon az Egyesült Államokkal szemben.

(5)   A Felek megállapodnak abban, hogy (a szerződéses követelések kivételével) lemondanak minden olyan egymással szembeni követelésükről, amely valamely fél tulajdonát képező vagy általa használt eszközöket ért kárral vagy veszteséggel kapcsolatos, illetve valamely fél állománya tagjainak sérülését vagy halálát érinti, amennyiben azok az e megállapodás szerinti tevékenységekhez kapcsolódó hivatali feladatok ellátásából erednek, kivéve a súlyos gondatlanság és a szándékos kötelezettségszegés eseteit.

(6)   Az Egyesült Államok vállalja, hogy e megállapodás aláírásával egy időben nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy viszonossági alapon lemond az EU válságkezelési műveletben vele együtt részt vevő bármely EU-tagállammal szembeni követeléseiről.

(7)   Az EU vállalja annak biztosítását, hogy az EU-tagállamok e megállapodás aláírásakor a követelésekről való lemondásról szóló nyilatkozatot tesznek az Egyesült Államoknak egy EU válságkezelési műveletben való jövőbeli részvétele esetére.

4. cikk

Minősített adatok

Az EU válságkezelési műveleteivel összefüggésben az Egyesült Államok kormánya és az Európai Unió közötti, a minősített adatok biztonságáról szóló, 2007. április 30-án Washingtonban aláírt megállapodás alkalmazandó.

5. cikk

Részvétel a műveletben

(1)   Az Egyesült Államok egyedi utasítások útján biztosítani igyekszik, hogy a hozzájárulása részeként az EU válságkezelési műveletei rendelkezésére bocsátott állomány (a továbbiakban: a kirendelt állomány) a küldetését az 1. cikkben említett tanácsi határozattal, a műveleti tervvel és a kapcsolódó végrehajtási intézkedésekkel összhangban és azokat teljes mértékben támogatva teljesítse.

(2)   Az Egyesült Államoknak kellő időben konzultálnia kell az Európai Unióval az e megállapodás alapján egy EU válságkezelési művelethez nyújtott hozzájárulásában bekövetkezett bármely változásról.

(3)   A kirendelt állománynak rendelkeznie kell a megfelelő egészségügyi igazolással, annak egy példányát magánál kell tartania, és azt a megfelelő EU-hatóságok kérésére be kell mutatnia.

6. cikk

Parancsnoki lánc

(1)   A telepítés időtartama alatt az EU-parancsnok vagy -misszióvezető gyakorol felügyeleti jogkört, és irányítja a kirendelt állomány és egységek tevékenységét.

(2)   A kirendelt állomány és egységek az Egyesült Államok általános felügyelete alatt maradnak.

(3)   Az Egyesült Államok egyedi utasítások útján biztosítani igyekszik, hogy a kirendelt állomány a feladatait a művelet célkitűzéseinek maradéktalanul megfelelve, valamint az EU-parancsnok vagy -misszióvezető irányítása és vezetése alatt lássa el, és ennek megfelelő magatartást tanúsítson.

(4)   Az Egyesült Államokat az EU válságkezelési műveletek napi irányítása tekintetében ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamait.

(5)   A kirendelt állomány felett az EU-parancsnok vagy -misszióvezető gyakorol általános fegyelmi felügyeletet. A fegyelmi eljárásokat adott esetben az Egyesült Államok indítja.

(6)   Az Egyesült Államok az adott EU válságkezelési műveletben részt vevő nemzeti kontingensének képviseletére nemzeti kontingens-képviselőt (NKK) nevez ki. Az NKK a nemzeti ügyekről jelentést tesz a misszióvezetőnek, továbbá felel a kontingensen belüli fegyelemért.

(7)   A művelet befejezéséről szóló határozatot az Európai Unió hozza meg, ám amennyiben az Egyesült Államok e határozat mérlegelésének időpontjában még mindig hozzájárul az EU válságkezelési művelethez, erről előtte konzultációkat folytat az Egyesült Államokkal.

7. cikk

Pénzügyi szempontok

(1)   Az Egyesült Államok viseli az EU válságkezelési műveletben való részvételével kapcsolatos költségeket, azon költségek kivételével, amelyek – a művelet működési költségvetésében meghatározottaknak megfelelően – közös finanszírozás alá tartoznak.

(2)   Az Európai Unió mentesíti az Egyesült Államokat az EU válságkezelési művelet működési költségvetéséhez való pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben úgy határozott, hogy az Egyesült Államok e nélkül is jelentős mértékű hozzájárulást biztosít. Az EU az 1. cikk (2) bekezdésében említett konzultációk során tájékoztatja az Egyesült Államokat a működési költségvetéshez nyújtandó pénzügyi hozzájárulással kapcsolatos határozatáról.

(3)   Az Egyesült Államoknak az e megállapodás alapján az EU válságkezelési műveletekben való részvétele az előirányzott pénzeszközök rendelkezésre állásától függ.

8. cikk

A megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezések

Az e megállapodás végrehajtása során szükségessé váló valamennyi technikai, pénzügyi és közigazgatási rendelkezést az Egyesült Államok és az Európai Unió megfelelő hatóságai írják alá.

9. cikk

A jogviták rendezése

Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a Felek egymás között, diplomáciai úton rendezik.

10. cikk

Hatálybalépés és felmondás

(1)   E megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, hogy a Felek kölcsönösen értesítették egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.

(2)   Ezt a megállapodást az aláírás napjától ideiglenesen alkalmazni kell.

(3)   E megállapodást a Felek rendszeresen felülvizsgálják.

(4)   E megállapodást a Felek között létrejött kölcsönös írásbeli megállapodással lehet módosítani.

(5)   E megállapodást hat hónapos felmondási idő mellett bármelyik fél felmondhatja a másik félhez intézett írásbeli értesítés útján.

Kelt Washingtonban, két példányban, angol nyelven, a kétezer-tizenegyedik év május havának tizenhetedik napján.

az Európai Unió részéről

C. ASHTON

az Amerikai Egyesült Államok részéről

H. CLINTON

A NYILATKOZATOK SZÖVEGE

Az EU-tagállamok szövege:

„Az Egyesült Államok részvételével zajló EU válságkezelési műveletről szóló EU tanácsi határozatot alkalmazó EU-tagállamok, a belső jogrendjük által megengedett mértékben, lehetőségük szerint szándékukban áll lemondani a Egyesült Államokkal szemben – állományuk tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az EU válságkezelési művelet által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követelésekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | az Egyesült Államok állományának tagja az EU válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, |
| --- | --- |

—

az Egyesült Államok állományának tagja az EU válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét,

| — | vagy bármely, az Egyesült Államok tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az EU válságkezelési művelet állománya ezen eszközt használó egyesült államokbeli tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.” |
| --- | --- |

—

vagy bármely, az Egyesült Államok tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az EU válságkezelési művelet állománya ezen eszközt használó egyesült államokbeli tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.”

Az Egyesült Államok szövege:

„Az Egyesült Államok, amikor egy EU válságkezelési műveletben részt vesz, a belső jogrendje által megengedett mértékben, lehetősége szerint szándékában áll lemondani az EU válságkezelési műveletben részt vevő bármely más állammal szemben – állománya tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonát képező és az uniós válságkezelési művelet által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követelésekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | az állomány tagja az EU válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, |
| --- | --- |

—

az állomány tagja az EU válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét,

| — | vagy bármely, az EU válságkezelési műveletben részt vevő állam tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az uniós válságkezelési művelet állománya ezen eszközt használó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése esetét.” |
| --- | --- |

—

vagy bármely, az EU válságkezelési műveletben részt vevő állam tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az uniós válságkezelési művelet állománya ezen eszközt használó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése esetét.”

---

RENDELETEK

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/6

---

A BIZOTTSÁG 527/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. május 30.)

a Trichoderma reesei (MUCL 49755) által termelt endo-1,4-ß-xilanázt, a Trichoderma reesei (MUCL 49754) által termelt endo-1,3(4)-ß-glükanázt és az Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) által termelt poligalakturonázt tartalmazó készítmény elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Avene NV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Trichoderma reesei (MUCL 49755) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.), a Trichoderma reesei (MUCL 49754) által termelt endo-1,3(4)-ß-glükanáz (EC 3.2.1.6.) és az Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) által termelt poligalakturonáz (EC 3.2.1.15.) engedélyezésére, a mellékletben rögzítettek szerint. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Trichoderma reesei (MUCL 49755) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.), a Trichoderma reesei (MUCL 49754) által termelt endo-1,3(4)-ß-glükanáz (EC 3.2.1.6.) és az Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) által termelt poligalakturonáz (EC 3.2.1.15.) engedélyezésére, a mellékletben rögzítettek szerint. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a mellékletben meghatározott, készítménynek elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a mellékletben meghatározott, készítménynek elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2009. július 8-i (2) és 2011. február 2-i (3) véleményében megállapította, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett a mellékletben meghatározott készítmény nincs káros hatással az állati egészségre, a fogyasztók egészségére vagy a környezetre, valamint hogy az adalékanyag képes a célfajnál súlygyarapodást elérni, valamint javítani a takarmánybevitel-súlygyarapodás arányát. A Hatóság szerint a forgalomba hozatalt követően különleges nyomonkövetési követelményekre nincs szükség. Emellett a Hatóság az 1831/2003/EK rendelettel a takarmányadalékok vizsgálatára létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban lévő takarmány-adalékanyag analitikai módszeréről szóló jelentést is ellenőrizte. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2009. július 8-i (2) és 2011. február 2-i (3) véleményében megállapította, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett a mellékletben meghatározott készítmény nincs káros hatással az állati egészségre, a fogyasztók egészségére vagy a környezetre, valamint hogy az adalékanyag képes a célfajnál súlygyarapodást elérni, valamint javítani a takarmánybevitel-súlygyarapodás arányát. A Hatóság szerint a forgalomba hozatalt követően különleges nyomonkövetési követelményekre nincs szükség. Emellett a Hatóság az 1831/2003/EK rendelettel a takarmányadalékok vizsgálatára létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban lévő takarmány-adalékanyag analitikai módszeréről szóló jelentést is ellenőrizte.

| (5) | A mellékletben meghatározott készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használata az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezett. |
| --- | --- |

(5)

A mellékletben meghatározott készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használata az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezett.

| (6) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmányadalékként való használata a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  The EFSA Journal (2009) 1186, 1–17. o.

2

The EFSA Journal

(3)  EFSA Journal (2011); 9(2):2010.

3

EFSA Journal

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Minimális tartalom | Maximális tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyagok |
| 4a 14 | Aveve NV | | Endo-1,4-ß-xilanáz
  EC 3.2.1.8. |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Minimális tartalom

Maximális tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyagok

4a 14

Aveve NV

Endo-1,4-ß-xilanáz

EC 3.2.1.8.

| | Endo-1,3(4)-ß-glükanáz
  EC 3.2.1.6. |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-ß-glükanáz

EC 3.2.1.6.

| | Poligalakturonáz
  EC 3.2.1.15. |
| --- | --- |

Poligalakturonáz

EC 3.2.1.15.

| | Az adalékanyag összetétele

  A Trichoderma reesei (MUCL 49755) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.), a Trichoderma reesei (MUCL 49754) által termelt endo-1,3(4)-ß-glükanáz (EC 3.2.1.6.) és az Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) által termelt poligalakturonáz (EC 3.2.1.15.) készítmény, amelynek minimális aktivitása: | szilárd formában: | endo-1,4-ß-xilanáz: 21 400 XU (1)/g |
| --- | --- | --- | --- |

Az adalékanyag összetétele

A Trichoderma reesei (MUCL 49755) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.), a Trichoderma reesei (MUCL 49754) által termelt endo-1,3(4)-ß-glükanáz (EC 3.2.1.6.) és az Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) által termelt poligalakturonáz (EC 3.2.1.15.) készítmény, amelynek minimális aktivitása:

szilárd formában:

endo-1,4-ß-xilanáz: 21 400 XU (1)/g

| | endo-1,3(4)-ß-glükanáz: 12 300 BGU (2)/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-ß-glükanáz: 12 300 BGU (2)/g

| | poligalakturonáz: 460 PGLU (3)/g. |
| --- | --- |

poligalakturonáz: 460 PGLU (3)/g.

| | folyékony formában: | endo-1,4-ß-xilanáz: 10 700 XU/g |
| --- | --- | --- |

folyékony formában:

endo-1,4-ß-xilanáz: 10 700 XU/g

| | endo-1,3(4)-ß-glükanáz: 6 150 BGU/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-ß-glükanáz: 6 150 BGU/g

| | poligalakturonáz: 230 PGLU/g. |
| --- | --- |

poligalakturonáz: 230 PGLU/g.

| | A hatóanyag jellemzése:

  a Trichoderma reesei által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.),
  a Trichoderma reesei által termelt endo-1,3(4)-ß-glükanáz (EC 3.2.1.6.) és az Aspergillus aculeatus által termelt poligalakturonáz (EC 3.2.1.15.) |
| --- | --- |

A hatóanyag jellemzése:

a Trichoderma reesei által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.),

a Trichoderma reesei által termelt endo-1,3(4)-ß-glükanáz (EC 3.2.1.6.) és az Aspergillus aculeatus által termelt poligalakturonáz (EC 3.2.1.15.)

| | Analitikai módszer
   (4)

  Az adalékanyagban és a takarmányban lévő hatóanyag jellemzése:






  — | Kolorimetrikus módszer a festékanyaggal térhálósított búza-arabinoxilán szubsztrátból endo-1,4-ß-xilanáz hatására felszabaduló, vízoldható festékanyag mérésére. |
| --- | --- | --- |

Analitikai módszer
   (4)

Az adalékanyagban és a takarmányban lévő hatóanyag jellemzése:

—

Kolorimetrikus módszer a festékanyaggal térhálósított búza-arabinoxilán szubsztrátból endo-1,4-ß-xilanáz hatására felszabaduló, vízoldható festékanyag mérésére.

| — | Kolorimetrikus módszer a festékanyaggal térhálósított árpa-ß-glükán szubsztrátból endo-1,3(4)-ß-glükanáz hatására felszabaduló, vízoldható festékanyag mérésére. |
| --- | --- |

—

Kolorimetrikus módszer a festékanyaggal térhálósított árpa-ß-glükán szubsztrátból endo-1,3(4)-ß-glükanáz hatására felszabaduló, vízoldható festékanyag mérésére.

| — | Viszkozimetriás módszer, amely a poligalakturonáz pektintartalmú szubsztrátban (polimetilgalakturonsav) történő reakciója során bekövetkező viszkozitáscsökkenésen alapul. |
| --- | --- |

—

Viszkozimetriás módszer, amely a poligalakturonáz pektintartalmú szubsztrátban (polimetilgalakturonsav) történő reakciója során bekövetkező viszkozitáscsökkenésen alapul.

Malacok (elválasztott)

| | Endo-1,4-ß-xilanáz: 2 140 XU |
| --- | --- |

Endo-1,4-ß-xilanáz: 2 140 XU

| | Endo-1,3(4)-ß-glükanáz: 1 230 BGU |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-ß-glükanáz: 1 230 BGU

| | Poligalakturonáz: 46 PGLU |
| --- | --- |

Poligalakturonáz: 46 PGLU

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet, az eltarthatósági időtartamot és a pelletálási stabilitást. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet, az eltarthatósági időtartamot és a pelletálási stabilitást.

| 2. | Max. 35 kg testsúlyú (elválasztott) malacok számára. |
| --- | --- |

2.

Max. 35 kg testsúlyú (elválasztott) malacok számára.

| 3. | Keményítőt nem tartalmazó poliszacharidokban gazdag összetett takarmányokban való felhasználásra. |
| --- | --- |

3.

Keményítőt nem tartalmazó poliszacharidokban gazdag összetett takarmányokban való felhasználásra.

2021. június 20.

---

(1)  1 XU az az enzimmennyiség, amely percenként 1 mikromol redukálócukrot (xilóz-ekvivalenst) szabadít fel zab-xilánból 50 °C-on és 4,8 pH mellett.

(2)  1 BGU az az enzimmennyiség, amely percenként 1 mikromol redukálócukrot (cellobióz-ekvivalenst) szabadít fel árpa-glükánból 50 °C-on és 5,0 pH mellett.

(3)  1 PGLU az az enzimmennyiség, amely percenként 1 mikromol redukálócukrot (glükóz-ekvivalenst) szabadít fel polimetilgalakturonsavból (szubsztrátot tartalmazó pektin) 35 °C-on és 4,8 pH mellett.

(4)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/10

---

A BIZOTTSÁG 528/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. május 30.)

a Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz elválasztott malacok és hízósertések takarmányozásához takarmányadalékként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Danisco Animal Nutrition)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.) engedélyezésére. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.) engedélyezésére. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8) elválasztott malacok és hízósertések takarmány-adalékanyagként való engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8) elválasztott malacok és hízósertések takarmány-adalékanyagként való engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | A készítmény használatát hízópulykák, tojótyúkok, hízókacsák és hízópulykák esetében tíz évre engedélyezte a 9/2010/EK bizottsági rendelet (2). |
| --- | --- |

(4)

A készítmény használatát hízópulykák, tojótyúkok, hízókacsák és hízópulykák esetében tíz évre engedélyezte a 9/2010/EK bizottsági rendelet (2).

| (5) | A Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.) elválasztott malacoknál és hízósertéseknél történő felhasználásának engedélyezése iránti kérelem alátámasztására új adatokat nyújtottak be. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2011. február 1-jei véleményében (3) megállapította, hogy a javasolt feltételek mellett a Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.) nincs káros hatással sem az állati, sem az emberi egészségre vagy a környezetre, valamint hogy használata javíthatja a tenyésztéstechnikai eredményeket. A Hatóság szerint a forgalomba hozatalt követően különleges nyomonkövetési követelményekre nincs szükség. Emellett a Hatóság az 1831/2003/EK rendelettel a takarmányadalékok vizsgálatára létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban lévő takarmány-adalékanyag analitikai módszeréről szóló jelentést is ellenőrizte. |
| --- | --- |

(5)

A Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.) elválasztott malacoknál és hízósertéseknél történő felhasználásának engedélyezése iránti kérelem alátámasztására új adatokat nyújtottak be. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2011. február 1-jei véleményében (3) megállapította, hogy a javasolt feltételek mellett a Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.) nincs káros hatással sem az állati, sem az emberi egészségre vagy a környezetre, valamint hogy használata javíthatja a tenyésztéstechnikai eredményeket. A Hatóság szerint a forgalomba hozatalt követően különleges nyomonkövetési követelményekre nincs szükség. Emellett a Hatóság az 1831/2003/EK rendelettel a takarmányadalékok vizsgálatára létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban lévő takarmány-adalékanyag analitikai módszeréről szóló jelentést is ellenőrizte.

| (6) | A Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.) értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használata az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezett. |
| --- | --- |

(6)

A Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.) értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használata az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezett.

| (7) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  HL L 3., 2010.1.7., 10. o.

2

(3)  The EFSA Journal 2011; 9(2):2008.

3

The EFSA Journal

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Minimális tartalom | Maximális tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyagok |
| 4a11 | Danisco Animal Nutrition | endo-1,4-ß-xilanáz
  EC 3.2.1.8. | | Az adalék összetétele

  A Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által előállított endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.) készítmény,
  amelynek minimális endo-1,4-ß-xilanáz aktivitása: 40 000 U (1)/g |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Minimális tartalom

Maximális tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyagok

4a11

Danisco Animal Nutrition

endo-1,4-ß-xilanáz

EC 3.2.1.8.

Az adalék összetétele

A Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által előállított endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.) készítmény,

amelynek minimális endo-1,4-ß-xilanáz aktivitása: 40 000 U (1)/g

| | A hatóanyag jellemzése


  Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.) |
| --- | --- |

A hatóanyag jellemzése

Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) által termelt endo-1,4-ß-xilanáz (EC 3.2.1.8.)

| | Analitikai módszer
   (2)

  Kolorimetriás módszer azurinnal térhálósított búza-arabinoxilán szubsztrátból endo-1,4-ß-xilanáz hatására felszabaduló vízoldható festék mérésére |
| --- | --- |

Analitikai módszer
   (2)

Kolorimetriás módszer azurinnal térhálósított búza-arabinoxilán szubsztrátból endo-1,4-ß-xilanáz hatására felszabaduló vízoldható festék mérésére

Malacok (elválasztott) és hízósertések

2 000 U

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet, az eltarthatósági időtartamot és a pelletálási stabilitást. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet, az eltarthatósági időtartamot és a pelletálási stabilitást.

| 2. | Keményítőt nem taralmazó poliszacharidokban gazdag takarmányokban való felhasználásra. |
| --- | --- |

2.

Keményítőt nem taralmazó poliszacharidokban gazdag takarmányokban való felhasználásra.

| 3. | Max. 35 kg testsúlyú (elválasztott) malacok számára. |
| --- | --- |

3.

Max. 35 kg testsúlyú (elválasztott) malacok számára.

2021. június 20.

---

(1)  1 U az az enzimmennyiség, amely keresztkötéseket tartalmazó zabtönköly-arabinoxilán szubsztrátból 5,3 pH-n és 50 C-on percenként 0,5 μmol redukáló cukrot (xilóz-ekvivalensben) szabadít fel.

(2)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/12

---

A BIZOTTSÁG 529/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. május 30.)

az 1580/2007/EK rendeletnek a paradicsomra, a kajszibarackra, a citromra, a szilvára, az őszibarackra (beleértve a nektarint is), a körtére és a csemegeszőlőre kivetett kiegészítő vám küszöbszintjei tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 4. cikkével összefüggésben értelmezett 143. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | A gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik a XVII. mellékletében felsorolt termékek behozatalának felügyeletéről. A felügyeletet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) 308d. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(1)

A gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik a XVII. mellékletében felsorolt termékek behozatalának felügyeletéről. A felügyeletet a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) 308d. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelően kell gyakorolni.

| (2) | A többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulóján megkötött mezőgazdasági megállapodás (4) 5. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában, valamint a 2008., a 2009. és a 2010. évre vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb adatok fényében a paradicsomra, a kajszibarackra, a citromra, a szilvára, az őszibarackra (beleértve a nektarint is), a körtére és a csemegeszőlőre vonatkozó kiegészítő vámok küszöbszintjét indokolt kiigazítani. |
| --- | --- |

(2)

A többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulóján megkötött mezőgazdasági megállapodás (4) 5. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában, valamint a 2008., a 2009. és a 2010. évre vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb adatok fényében a paradicsomra, a kajszibarackra, a citromra, a szilvára, az őszibarackra (beleértve a nektarint is), a körtére és a csemegeszőlőre vonatkozó kiegészítő vámok küszöbszintjét indokolt kiigazítani.

| (3) | Ezért az 1580/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Ezért az 1580/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet XVII. mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében található szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. június 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

(3)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

3

(4)  HL L 336., 1994.12.23., 22. o.

4

---

MELLÉKLET

„XVII. MELLÉKLET

KIEGÉSZÍTŐ BEHOZATALI VÁM: IV. CÍM, II. FEJEZET, 2. SZAKASZ

A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok sérelme nélkül a termékek megnevezése csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő. E melléklet alkalmazásában a kiegészítő vámok alkalmazási körét az e rendelet elfogadásának időpontjában érvényes KN-kódok alkalmazási köre határozza meg.

| Tételszám | KN-kód | Árumegnevezés | Alkalmazási időszak | Küszöbszint (tonna) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Paradicsom | október 1-jétől május 31-ig | 481 625 |
| 78.0020 | június 1-jétől szeptember 30-ig | 44 251 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Uborka | május 1-jétől október 31-ig | 31 289 |
| 78.0075 | november 1-jétől április 30-ig | 26 583 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Articsóka | november 1-jétől június 30-ig | 17 258 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Cukkini | január 1-jétől december 31-ig | 57 955 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Narancs | december 1-jétől május 31-ig | 368 535 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Clementine | november 1-jétől február végéig | 175 110 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarin (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is); wilking és hasonló citrushibridek | november 1-jétől február végéig | 115 625 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citrom | június 1-jétől december 31-ig | 346 366 |
| 78.0160 | január 1-jétől május 31-ig | 88 090 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Csemegeszőlő | július 21-től november 20-ig | 80 588 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Alma | január 1-jétől augusztus 31-ig | 916 384 |
| 78.0180 | szeptember 1-jétől december 31-ig | 95 396 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Körte | január 1-jétől április 30-ig | 229 646 |
| 78.0235 | július 1-jétől december 31-ig | 35 541 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Kajszibarack | június 1-jétől július 31-ig | 5 794 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Cseresznyefélék a meggy kivételével | május 21-től augusztus 10-ig | 30 783 |
| 78.0270 | 0809 30 | Őszibarack, beleértve a nektarint is | június 11-től szeptember 30-ig | 5 613 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Szilva | június 11-től szeptember 30-ig | 10 293” |

Tételszám

KN-kód

Árumegnevezés

Alkalmazási időszak

Küszöbszint (tonna)

78.0015

0702 00 00

Paradicsom

október 1-jétől május 31-ig

481 625

78.0020

június 1-jétől szeptember 30-ig

44 251

78.0065

0707 00 05

Uborka

május 1-jétől október 31-ig

31 289

78.0075

november 1-jétől április 30-ig

26 583

78.0085

0709 90 80

Articsóka

november 1-jétől június 30-ig

17 258

78.0100

0709 90 70

Cukkini

január 1-jétől december 31-ig

57 955

78.0110

0805 10 20

Narancs

december 1-jétől május 31-ig

368 535

78.0120

0805 20 10

Clementine

november 1-jétől február végéig

175 110

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarin (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is); wilking és hasonló citrushibridek

november 1-jétől február végéig

115 625

78.0155

0805 50 10

Citrom

június 1-jétől december 31-ig

346 366

78.0160

január 1-jétől május 31-ig

88 090

78.0170

0806 10 10

Csemegeszőlő

július 21-től november 20-ig

80 588

78.0175

0808 10 80

Alma

január 1-jétől augusztus 31-ig

916 384

78.0180

szeptember 1-jétől december 31-ig

95 396

78.0220

0808 20 50

Körte

január 1-jétől április 30-ig

229 646

78.0235

július 1-jétől december 31-ig

35 541

78.0250

0809 10 00

Kajszibarack

június 1-jétől július 31-ig

5 794

78.0265

0809 20 95

Cseresznyefélék a meggy kivételével

május 21-től augusztus 10-ig

30 783

78.0270

0809 30

Őszibarack, beleértve a nektarint is

június 11-től szeptember 30-ig

5 613

78.0280

0809 40 05

Szilva

június 11-től szeptember 30-ig

10 293”

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/14

---

A BIZOTTSÁG 530/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. május 30.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. május 31-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 30-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 133,3 |
| TR | 67,3 |
| ZZ | 88,2 |
| 0707 00 05 | AL | 31,8 |
| MK | 28,2 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 57,0 |
| 0709 90 70 | MA | 86,8 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 104,5 |
| 0709 90 80 | EC | 23,2 |
| ZZ | 23,2 |
| 0805 10 20 | EG | 57,8 |
| IL | 54,0 |
| MA | 49,7 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 59,0 |
| 0805 50 10 | AR | 72,2 |
| TR | 68,8 |
| ZA | 127,2 |
| ZZ | 89,4 |
| 0808 10 80 | AR | 98,2 |
| BR | 79,0 |
| CA | 129,0 |
| CL | 79,0 |
| CN | 95,4 |
| CR | 69,1 |
| NZ | 112,2 |
| US | 102,6 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 94,8 |
| 0809 20 95 | US | 384,8 |
| ZZ | 384,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

64,0

MA

133,3

TR

67,3

ZZ

88,2

0707 00 05

AL

31,8

MK

28,2

TR

111,1

ZZ

57,0

0709 90 70

MA

86,8

TR

122,2

ZZ

104,5

0709 90 80

EC

23,2

ZZ

23,2

0805 10 20

EG

57,8

IL

54,0

MA

49,7

TR

74,4

ZZ

59,0

0805 50 10

AR

72,2

TR

68,8

ZA

127,2

ZZ

89,4

0808 10 80

AR

98,2

BR

79,0

CA

129,0

CL

79,0

CN

95,4

CR

69,1

NZ

112,2

US

102,6

UY

96,7

ZA

87,0

ZZ

94,8

0809 20 95

US

384,8

ZZ

384,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/16

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. január 26.)

a Franciaország által a szolidáris és felelősségalapú betegbiztosítási szerződések és az elhalálozásból, keresőképtelenségből vagy rokkantságból eredő kockázatokkal szembeni kollektív kiegészítő biztosítási szerződések fejlesztése érdekében végrehajtani tervezett C 50/07 (korábbi N 894/06). számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 267. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/319/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

miután az említett cikkeknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket az észrevételeik megtételére (2), és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2006. december 28-án kelt levelében Franciaország szolidáris és felelősségalapú betegbiztosítási szerződések fejlesztésére szolgáló támogatási programokat jelentett be a Bizottságnak, amelyeket egy 2006-ra vonatkozó helyreigazító pénzügyi törvénytervezet irányozott elő. E programok rendelkezéseit a 2006. évre vonatkozó, 2006. december 30-i 2006-1771. sz. helyreigazító pénzügyi törvény 88. cikke tartalmazta (3). Franciaország a 2007. február 26-án, május 11-én és szeptember 18-án kelt levelében kiegészítő információkat közölt a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(1)

2006. december 28-án kelt levelében Franciaország szolidáris és felelősségalapú betegbiztosítási szerződések fejlesztésére szolgáló támogatási programokat jelentett be a Bizottságnak, amelyeket egy 2006-ra vonatkozó helyreigazító pénzügyi törvénytervezet irányozott elő. E programok rendelkezéseit a 2006. évre vonatkozó, 2006. december 30-i 2006-1771. sz. helyreigazító pénzügyi törvény 88. cikke tartalmazta (3). Franciaország a 2007. február 26-án, május 11-én és szeptember 18-án kelt levelében kiegészítő információkat közölt a Bizottsággal.

| (2) | 2007. november 13-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy a kérdéses támogatás tekintetében megindítja a Szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(2)

2007. november 13-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy a kérdéses támogatás tekintetében megindítja a Szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

| (3) | A Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a szóban forgó támogatási programokkal kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a szóban forgó támogatási programokkal kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (4) | Franciaország 2007. december 21-én kelt levelében tett észrevételt a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(4)

Franciaország 2007. december 21-én kelt levelében tett észrevételt a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.

| (5) | A Bizottság több érdekelt harmadik személytől kapott észrevételeket e tárgyban. Ezeket továbbította Franciaországnak, és egyben biztosította számára a lehetőséget, hogy azokkal kapcsolatban észrevételeket tegyen; ezeket az észrevételeket a 2008. május 8-án kelt levéllel vette kézhez. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság több érdekelt harmadik személytől kapott észrevételeket e tárgyban. Ezeket továbbította Franciaországnak, és egyben biztosította számára a lehetőséget, hogy azokkal kapcsolatban észrevételeket tegyen; ezeket az észrevételeket a 2008. május 8-án kelt levéllel vette kézhez.

| (6) | Franciaország a 2008. október 31-én kelt levelében kiegészítő információkat közölt a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(6)

Franciaország a 2008. október 31-én kelt levelében kiegészítő információkat közölt a Bizottsággal.

| (7) | Egyes érdekelt harmadik személyek 2009 februárjában közöltek kiegészítő információkat a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(7)

Egyes érdekelt harmadik személyek 2009 februárjában közöltek kiegészítő információkat a Bizottsággal.

| (8) | A Bizottság szervezeti egységei és a francia hatóságok 2009. június 2-i értekezletének lezárultával e hatóságok vállalták, hogy elemzik annak lehetőségét, hogy a bejelentett programok tekintetében változtatásokat hajtsanak végre, és ezen elemzésüket a lehető leghamarabb eljuttatják a Bizottság szervezeti egységeihez. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság szervezeti egységei és a francia hatóságok 2009. június 2-i értekezletének lezárultával e hatóságok vállalták, hogy elemzik annak lehetőségét, hogy a bejelentett programok tekintetében változtatásokat hajtsanak végre, és ezen elemzésüket a lehető leghamarabb eljuttatják a Bizottság szervezeti egységeihez.

| (9) | 2009. szeptember 22-én kelt levelében a Bizottság 20 munkanapos határidőt adott Franciaországnak elemzése továbbítására. |
| --- | --- |

(9)

2009. szeptember 22-én kelt levelében a Bizottság 20 munkanapos határidőt adott Franciaországnak elemzése továbbítására.

| (10) | 2009. november 3-án kelt levelükben a francia hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás 2010. április 1-jéig történő felfüggesztését kérték. |
| --- | --- |

(10)

2009. november 3-án kelt levelükben a francia hatóságok a hivatalos vizsgálati eljárás 2010. április 1-jéig történő felfüggesztését kérték.

| (11) | 2009. november 17-én az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexe (5) alapján a Bizottság beleegyezett a hivatalos vizsgálati eljárás 2010. április 1-jéig történő felfüggesztésébe, hogy lehetővé tegye Franciaország számára törvénytervezetének kiigazítását és a szükséges konzultációk lefolytatását. |
| --- | --- |

(11)

2009. november 17-én az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexe (5) alapján a Bizottság beleegyezett a hivatalos vizsgálati eljárás 2010. április 1-jéig történő felfüggesztésébe, hogy lehetővé tegye Franciaország számára törvénytervezetének kiigazítását és a szükséges konzultációk lefolytatását.

| (12) | 2010. április 26-án kelt levelükben a francia hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy egy esetleges módosított programtervezetet 2010. május 17-én továbbítanak a számára. |
| --- | --- |

(12)

2010. április 26-án kelt levelükben a francia hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy egy esetleges módosított programtervezetet 2010. május 17-én továbbítanak a számára.

| (13) | 2010. május 27-én kelt levelükben a francia hatóságok továbbítottak információkat a Bizottságnak, mindazonáltal nem foglalkoztak a bejelentett programok módosításaival. |
| --- | --- |

(13)

2010. május 27-én kelt levelükben a francia hatóságok továbbítottak információkat a Bizottságnak, mindazonáltal nem foglalkoztak a bejelentett programok módosításaival.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES BEMUTATÁSA

| (14) | Két különálló adóügyi rendelkezés képezte a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát: |
| --- | --- |

(14)

Két különálló adóügyi rendelkezés képezte a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát:

| (15) | Az első bejelentett intézkedés egyes ún. „szolidáris és felelősségalapú” betegbiztosítási szerződések kezelési tevékenységei miatt adott, az általános adótörvénykönyv – a továbbiakban: CGI – 207-2. cikkében bevezetett, társasági adó alóli mentességet, valamint területi gazdasági hozzájárulás (6) alóli mentességet (a CGI 1461-1. cikke) tartalmazó program. Ezek a mentességek valamennyi, ilyen szerződést alkalmazó szervezetnek járnak: a kölcsönös biztosításról szóló törvénykönyvben szabályozott kölcsönös biztosítóknak (mutuelles) és egyesületeknek, a társadalombiztosításról szóló törvénykönyv IX. könyvének III. címében vagy a mezőgazdasági törvénykönyv VII. könyvében szabályozott előtakarékossági intézményeknek (institutions de prévoyance), továbbá a biztosításról szóló törvénykönyvben szabályozott valamennyi biztosítótársaságnak. |
| --- | --- |

(15)

Az első bejelentett intézkedés egyes ún. „szolidáris és felelősségalapú” betegbiztosítási szerződések kezelési tevékenységei miatt adott, az általános adótörvénykönyv – a továbbiakban: CGI – 207-2. cikkében bevezetett, társasági adó alóli mentességet, valamint területi gazdasági hozzájárulás (6) alóli mentességet (a CGI 1461-1. cikke) tartalmazó program. Ezek a mentességek valamennyi, ilyen szerződést alkalmazó szervezetnek járnak: a kölcsönös biztosításról szóló törvénykönyvben szabályozott kölcsönös biztosítóknak (mutuelles) és egyesületeknek, a társadalombiztosításról szóló törvénykönyv IX. könyvének III. címében vagy a mezőgazdasági törvénykönyv VII. könyvében szabályozott előtakarékossági intézményeknek (institutions de prévoyance), továbbá a biztosításról szóló törvénykönyvben szabályozott valamennyi biztosítótársaságnak.

| (16) | Ezen intézkedés elsődleges célja, hogy az ilyen típusú szerződések fejlesztésével bővítse a francia lakosság kiegészítő betegbiztosítását. Ezen a címen az intézkedés kiegészíti a biztosítási szerződések adómentességi programját, amelyet ugyanilyen típusú szerződésekre kell alkalmazni, és amelyet a Bizottság 2004. június 2-i (7) és 2010. október 29-i (8) határozatában engedélyezett. |
| --- | --- |

(16)

Ezen intézkedés elsődleges célja, hogy az ilyen típusú szerződések fejlesztésével bővítse a francia lakosság kiegészítő betegbiztosítását. Ezen a címen az intézkedés kiegészíti a biztosítási szerződések adómentességi programját, amelyet ugyanilyen típusú szerződésekre kell alkalmazni, és amelyet a Bizottság 2004. június 2-i (7) és 2010. október 29-i (8) határozatában engedélyezett.

| (17) | E mentesítési programban érintett betegbiztosítási szerződéseket 2001-ben vezették be Franciaországban (9). Egyrészről kötelező kollektív szerződésekről, másrészről önkéntes kollektív vagy egyéni szerződésekről van szó. |
| --- | --- |

(17)

E mentesítési programban érintett betegbiztosítási szerződéseket 2001-ben vezették be Franciaországban (9). Egyrészről kötelező kollektív szerződésekről, másrészről önkéntes kollektív vagy egyéni szerződésekről van szó.

| (18) | Ahhoz, hogy támogathatók legyenek, e szerződéseknek különösen a következő feltételeknek kell megfelelniük:






  — | a biztosító nem követelhet semmilyen egészségügyi információt a biztosítottról az önkéntes szerződések esetében, |
| --- | --- | --- |

(18)

Ahhoz, hogy támogathatók legyenek, e szerződéseknek különösen a következő feltételeknek kell megfelelniük:

—

a biztosító nem követelhet semmilyen egészségügyi információt a biztosítottról az önkéntes szerződések esetében,

| — | a járulékok vagy díjak összegét nem a biztosított egészségi állapotának függvényében határozzák meg, |
| --- | --- |

—

a járulékok vagy díjak összegét nem a biztosított egészségi állapotának függvényében határozzák meg,

| — | a megállapított garanciáknak kötelezően fedezniük kell a megelőzéshez, a kezelőorvossal folytatott konzultációhoz és a kezelőorvos rendelvényeihez kapcsolódó ellátásokat, |
| --- | --- |

—

a megállapított garanciáknak kötelezően fedezniük kell a megelőzéshez, a kezelőorvossal folytatott konzultációhoz és a kezelőorvos rendelvényeihez kapcsolódó ellátásokat,

| — | a megállapított garanciáknak nem kell fedezniük az orvosi költségek azon részét, amelyet akár az egyes orvosi beavatkozások vagy konzultációk díjszabásán felül fizetett díjak formájában, akár a kezelőorvos kijelölésének hiányában a biztosítottnak kell viselnie. |
| --- | --- |

—

a megállapított garanciáknak nem kell fedezniük az orvosi költségek azon részét, amelyet akár az egyes orvosi beavatkozások vagy konzultációk díjszabásán felül fizetett díjak formájában, akár a kezelőorvos kijelölésének hiányában a biztosítottnak kell viselnie.

| (19) | A preferenciális programban való részvételhez a biztosítóknak a betegbiztosítási szerződésekkel kapcsolatos portfóliójukon belül ezenfelül tiszteletben kell tartaniuk a szolidáris és felelősségalapú betegbiztosítási szerződésekre vonatkozó küszöbértékeket. Ezek a küszöbértékek a szerződések jellege szerint változnak:






  — | önkéntes egyéni és kollektív szerződések esetében:
  Ezeknek vagy 150 000 személyt, vagy a biztosítónál kötött önkéntes kollektív, illetve egyéni szerződések összes szerződő felének és részt vevő tagjának legalább 80–90 % közötti (rendeletben meghatározott) hányadát (10) kell képviselniük. |
| --- | --- | --- |

(19)

A preferenciális programban való részvételhez a biztosítóknak a betegbiztosítási szerződésekkel kapcsolatos portfóliójukon belül ezenfelül tiszteletben kell tartaniuk a szolidáris és felelősségalapú betegbiztosítási szerződésekre vonatkozó küszöbértékeket. Ezek a küszöbértékek a szerződések jellege szerint változnak:

—

önkéntes egyéni és kollektív szerződések esetében:

Ezeknek vagy 150 000 személyt, vagy a biztosítónál kötött önkéntes kollektív, illetve egyéni szerződések összes szerződő felének és részt vevő tagjának legalább 80–90 % közötti (rendeletben meghatározott) hányadát (10) kell képviselniük.

| — | kötelező kollektív szerződések esetében:
  Ezeknek vagy 120 000 személyt, vagy a biztosítónál kötött kötelező kollektív, illetve egyéni szerződések összes szerződő felének és részt vevő tagjának legalább 90–95 % közötti (rendeletben meghatározott) hányadát (11) kell képviselniük. |
| --- | --- |

—

kötelező kollektív szerződések esetében:

Ezeknek vagy 120 000 személyt, vagy a biztosítónál kötött kötelező kollektív, illetve egyéni szerződések összes szerződő felének és részt vevő tagjának legalább 90–95 % közötti (rendeletben meghatározott) hányadát (11) kell képviselniük.

| (20) | Végül a kedvezményezett szervezeteknek az alábbi feltételek legalább egyikét is teljesíteniük kell:






  — | rugalmas díjszabást kell alkalmazniuk, vagy át kell vállalniuk a járulékot a szerződő felek és részt vevő tagok szociális helyzetétől függően, |
| --- | --- | --- |

(20)

Végül a kedvezményezett szervezeteknek az alábbi feltételek legalább egyikét is teljesíteniük kell:

—

rugalmas díjszabást kell alkalmazniuk, vagy át kell vállalniuk a járulékot a szerződő felek és részt vevő tagok szociális helyzetétől függően,

| — | a kiegészítő betegbiztosítás megszerzéséhez nyújtott támogatásban részesülő (12) szerződő feleknek és részt vevő tagoknak a biztosítónál kötött önkéntes kollektív és egyéni betegbiztosítási szerződések szerződő feleinek vagy az azokban részt vevő tagoknak legalább 3–6 %-át kell képviselniük (13), |
| --- | --- |

—

a kiegészítő betegbiztosítás megszerzéséhez nyújtott támogatásban részesülő (12) szerződő feleknek és részt vevő tagoknak a biztosítónál kötött önkéntes kollektív és egyéni betegbiztosítási szerződések szerződő feleinek vagy az azokban részt vevő tagoknak legalább 3–6 %-át kell képviselniük (13),

| — | a legalább a 65. életévüket betöltött személyeknek a biztosítónál kötött betegbiztosítási szerződések szerződő feleinek vagy az azokban részt vevő tagoknak legalább 15–20 %-át kell képviselniük (14), |
| --- | --- |

—

a legalább a 65. életévüket betöltött személyeknek a biztosítónál kötött betegbiztosítási szerződések szerződő feleinek vagy az azokban részt vevő tagoknak legalább 15–20 %-át kell képviselniük (14),

| — | a 25. életévüket be nem töltött személyeknek a biztosítónál kötött betegbiztosítási szerződések kedvezményezettjeinek legalább 28–35 %-át kell képviselniük (15). |
| --- | --- |

—

a 25. életévüket be nem töltött személyeknek a biztosítónál kötött betegbiztosítási szerződések kedvezményezettjeinek legalább 28–35 %-át kell képviselniük (15).

| (21) | A francia hatóságok szerint ez utóbbi kritérium révén tarifális vagy generációs kockázatmegosztás érhető el, továbbá megvalósítható a tényleges szolidaritás minimumszintje. E kritériumok célja a szolidáris és felelősségalapú szerződések terjesztésének és a teljes lakosság biztosítottságának ösztönzése, különösen a fiatalok vagy idősek jelentős hányadának tömörítésével, akik két olyan kategóriát alkotnak, amelyek anyagi helyzetük szűkös volta (fiatalok) vagy az általuk képviselt potenciális költségek (idősek) miatt a legnehezebben jutnak (kiegészítő) betegbiztosításhoz. |
| --- | --- |

(21)

A francia hatóságok szerint ez utóbbi kritérium révén tarifális vagy generációs kockázatmegosztás érhető el, továbbá megvalósítható a tényleges szolidaritás minimumszintje. E kritériumok célja a szolidáris és felelősségalapú szerződések terjesztésének és a teljes lakosság biztosítottságának ösztönzése, különösen a fiatalok vagy idősek jelentős hányadának tömörítésével, akik két olyan kategóriát alkotnak, amelyek anyagi helyzetük szűkös volta (fiatalok) vagy az általuk képviselt potenciális költségek (idősek) miatt a legnehezebben jutnak (kiegészítő) betegbiztosításhoz.

| (22) | Az intézkedés ezenfelül előírja, hogy ezeket a kritériumokat csoportszinten, a csoportok Franciaországban adóköteles tevékenysége szerint kell értékelni. Ez a rendelkezés azt a célt szolgálná, hogy elkerüljék az intézkedés kijátszását, illetve hogy az ilyen típusú kockázatok alapján eseti jelleggel olyan módon képezzenek csoportokat, amely ellentétes a kockázatmegosztás célkitűzésével. |
| --- | --- |

(22)

Az intézkedés ezenfelül előírja, hogy ezeket a kritériumokat csoportszinten, a csoportok Franciaországban adóköteles tevékenysége szerint kell értékelni. Ez a rendelkezés azt a célt szolgálná, hogy elkerüljék az intézkedés kijátszását, illetve hogy az ilyen típusú kockázatok alapján eseti jelleggel olyan módon képezzenek csoportokat, amely ellentétes a kockázatmegosztás célkitűzésével.

| (23) | A francia hatóságok szerint e feltételek összességének célja arra ösztönözni a biztosítókat, hogy fokozzák e szerződések elterjedését, részt vegyenek az általános alap- és a kiegészítő betegsbiztosításban, és olyan kiegészítő betegbiztosítást kínáljanak a teljes lakosságnak, ahol a díjszabási feltételeket ellenőrzés alatt tartják. A célcsoportba különösen azok a személyek tartoznak, akiknek egészségi állapota vagy anyagi lehetősége nem teszi lehetővé, hogy egyéni biztosítással rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(23)

A francia hatóságok szerint e feltételek összességének célja arra ösztönözni a biztosítókat, hogy fokozzák e szerződések elterjedését, részt vegyenek az általános alap- és a kiegészítő betegsbiztosításban, és olyan kiegészítő betegbiztosítást kínáljanak a teljes lakosságnak, ahol a díjszabási feltételeket ellenőrzés alatt tartják. A célcsoportba különösen azok a személyek tartoznak, akiknek egészségi állapota vagy anyagi lehetősége nem teszi lehetővé, hogy egyéni biztosítással rendelkezzenek.

| (24) | Ezen adóügyi intézkedés hatálybalépését – az érintett programok Bizottság általi jóváhagyására várva – a társasági adó alóli mentesség tekintetében 2008. január 1-jéről2012. január 1-jére, a területi gazdasági hozzájárulás tekintetében a 2010. pénzügyi évről a 2013. pénzügyi évre halasztották. |
| --- | --- |

(24)

Ezen adóügyi intézkedés hatálybalépését – az érintett programok Bizottság általi jóváhagyására várva – a társasági adó alóli mentesség tekintetében 2008. január 1-jéről2012. január 1-jére, a területi gazdasági hozzájárulás tekintetében a 2010. pénzügyi évről a 2013. pénzügyi évre halasztották.

| (25) | E második adóügyi intézkedés célja, hogy az általános jog rendszere (a 39d.GB. cikk) által az ilyen tekintetben megengedett mértéken felül lehetővé tegye a biztosítók számára az egyes kollektív kiegészítő biztosítási szerződésekhez kapcsolódó káringadozási tartalékokhoz nyújtott költségvetési juttatások leírását az adóból (a CGI 39d.GD. cikke). |
| --- | --- |

(25)

E második adóügyi intézkedés célja, hogy az általános jog rendszere (a 39d.GB. cikk) által az ilyen tekintetben megengedett mértéken felül lehetővé tegye a biztosítók számára az egyes kollektív kiegészítő biztosítási szerződésekhez kapcsolódó káringadozási tartalékokhoz nyújtott költségvetési juttatások leírását az adóból (a CGI 39d.GD. cikke).

| (26) | A káringadozási biztosítástechnikai tartalék képzését (16) a biztosítók számviteli és prudenciális szabályozása írja elő. A biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló, 1991. december 19-i 91/674/EGK irányelv 30. cikke a következőképpen határozza meg a káringadozási tartalékot: „A káringadozási tartalék tartalmaz minden olyan összeget, amelyet jogszabályi vagy közigazgatási előírásoknak megfelelően tettek félre annak érdekében, hogy kiegyenlítsék az elkövetkezendő évek kárhányadaiban bekövetkező ingadozásokat, vagy hogy különleges kockázatokra tartalékoljanak” (17). |
| --- | --- |

(26)

A káringadozási biztosítástechnikai tartalék képzését (16) a biztosítók számviteli és prudenciális szabályozása írja elő. A biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló, 1991. december 19-i 91/674/EGK irányelv 30. cikke a következőképpen határozza meg a káringadozási tartalékot: „A káringadozási tartalék tartalmaz minden olyan összeget, amelyet jogszabályi vagy közigazgatási előírásoknak megfelelően tettek félre annak érdekében, hogy kiegyenlítsék az elkövetkezendő évek kárhányadaiban bekövetkező ingadozásokat, vagy hogy különleges kockázatokra tartalékoljanak” (17).

| (27) | Jelen esetben a káringadozási tartalék célja az elhalálozással, illetve a testi károsodással (keresőképtelenség vagy rokkantság) összefüggő kockázatokra fedezetet nyújtó kollektív ügyletekhez kapcsolódó kárhányad-ingadozások kezelése. Az eredmény (egyik pénzügyi évről a másikra bekövetkező) ezen ingadozásai azzal függenek össze, hogy a biztosítási díjak megállapítása során elfogadott garanciakötelezettségek végrehajtási hipotéziseihez képest ténylegesen mennyiben érvényesítik a megkötött biztosítási szerződésekben előírt garanciákat. A tartalék a jelentős, esetleg később megállapított kárhányad-ingadozások fedezése érdekében lehetővé teszi az érintett ügyletekhez kapcsolódó biztosítástechnikai eredmények kiigazítását. |
| --- | --- |

(27)

Jelen esetben a káringadozási tartalék célja az elhalálozással, illetve a testi károsodással (keresőképtelenség vagy rokkantság) összefüggő kockázatokra fedezetet nyújtó kollektív ügyletekhez kapcsolódó kárhányad-ingadozások kezelése. Az eredmény (egyik pénzügyi évről a másikra bekövetkező) ezen ingadozásai azzal függenek össze, hogy a biztosítási díjak megállapítása során elfogadott garanciakötelezettségek végrehajtási hipotéziseihez képest ténylegesen mennyiben érvényesítik a megkötött biztosítási szerződésekben előírt garanciákat. A tartalék a jelentős, esetleg később megállapított kárhányad-ingadozások fedezése érdekében lehetővé teszi az érintett ügyletekhez kapcsolódó biztosítástechnikai eredmények kiigazítását.

| (28) | A francia hatóságok szerint a 39d.GD. cikkben előírt új káringadozási tartalék hozzájárul ahhoz az általános célhoz, hogy a biztosítók kialakítsák és javítsák az ún. „kijelölési” eljárás keretében lekötött előtakarékossági garanciák kínálatát. Azon kollektív kiegészítő garanciákról van szó, amelyek olyan szakmai vagy szakmaközi kollektív megállapodásokból vagy szerződésekből, vállalati szintű megállapodásokból vagy munkáltatói döntésekből erednek, amelyek keretében a biztosítót a szociális partnerek jelölik ki („kijelölési eljárás”). Ez a kijelölés a kijelölt szerv számára azzal a kötelezettséggel jár, hogy tiszteletben kell tartania a szociális partnerek által kölcsönösen elfogadott szerződéses feltételeket (18) (ideértve a díjak kiigazítására vonatkozó záradékokat). A kijelölés legfeljebb öt évre szól, ezen időszak lejártával kötelező elvégezni a kijelölt szerv felülvizsgálatát. A szociális partnerek megállapodása alapján, a szakmai ágazatok szintjén kötött, kijelölési záradékkal ellátott szerződések minden esetben a szociális biztonságért felelős miniszter rendeletének (arrêté d’extension) hatálya alá tartoznak, és ennek értelmében a szerződés minden személy számára kötelező. E szerződések ennélfogva teljeskörűen alkalmazandók az ágazat munkavállalóira, korábbi munkavállalóira, az általuk eltartott személyekre (egészségi állapotuktól és életkoruktól függetlenül); munkáltatóiknak kötelező azt aláírni, és belépni a kijelölt szervezetbe (19). |
| --- | --- |

(28)

A francia hatóságok szerint a 39d.GD. cikkben előírt új káringadozási tartalék hozzájárul ahhoz az általános célhoz, hogy a biztosítók kialakítsák és javítsák az ún. „kijelölési” eljárás keretében lekötött előtakarékossági garanciák kínálatát. Azon kollektív kiegészítő garanciákról van szó, amelyek olyan szakmai vagy szakmaközi kollektív megállapodásokból vagy szerződésekből, vállalati szintű megállapodásokból vagy munkáltatói döntésekből erednek, amelyek keretében a biztosítót a szociális partnerek jelölik ki („kijelölési eljárás”). Ez a kijelölés a kijelölt szerv számára azzal a kötelezettséggel jár, hogy tiszteletben kell tartania a szociális partnerek által kölcsönösen elfogadott szerződéses feltételeket (18) (ideértve a díjak kiigazítására vonatkozó záradékokat). A kijelölés legfeljebb öt évre szól, ezen időszak lejártával kötelező elvégezni a kijelölt szerv felülvizsgálatát. A szociális partnerek megállapodása alapján, a szakmai ágazatok szintjén kötött, kijelölési záradékkal ellátott szerződések minden esetben a szociális biztonságért felelős miniszter rendeletének (arrêté d’extension) hatálya alá tartoznak, és ennek értelmében a szerződés minden személy számára kötelező. E szerződések ennélfogva teljeskörűen alkalmazandók az ágazat munkavállalóira, korábbi munkavállalóira, az általuk eltartott személyekre (egészségi állapotuktól és életkoruktól függetlenül); munkáltatóiknak kötelező azt aláírni, és belépni a kijelölt szervezetbe (19).

| (29) | A francia hatóságok szerint a kijelölés lehetővé teszi a kijelölt szervezet számára, hogy előnyösebb járulék/garancia arányt érjen el, és hogy egy gazdasági ágazat valamennyi munkavállalóját ugyanolyan garanciarendszerbe léptesse be, az őket alkalmazó vállalkozás méretétől függetlenül. A kijelölés azzal is jár, hogy az érintett szervezet kockázatmegosztási szabályait és kijelölését időszakonként felülvizsgálják. |
| --- | --- |

(29)

A francia hatóságok szerint a kijelölés lehetővé teszi a kijelölt szervezet számára, hogy előnyösebb járulék/garancia arányt érjen el, és hogy egy gazdasági ágazat valamennyi munkavállalóját ugyanolyan garanciarendszerbe léptesse be, az őket alkalmazó vállalkozás méretétől függetlenül. A kijelölés azzal is jár, hogy az érintett szervezet kockázatmegosztási szabályait és kijelölését időszakonként felülvizsgálják.

| (30) | Ez az intézkedés azt is lehetővé teszi, hogy az egyes fogyasztók előnyére javítsanak a díjszabásokon és az olyan súlyos kockázatok megvalósulása esetére nyújtott ellátások minőségén, mint a rokkantság, a keresőképtelenség vagy a halál, amelyek a biztosított vagy a családja számára jelentős társadalmi és pénzügyi következményekkel járnak (további költségek, bevételkiesés, kirekesztettség stb.). |
| --- | --- |

(30)

Ez az intézkedés azt is lehetővé teszi, hogy az egyes fogyasztók előnyére javítsanak a díjszabásokon és az olyan súlyos kockázatok megvalósulása esetére nyújtott ellátások minőségén, mint a rokkantság, a keresőképtelenség vagy a halál, amelyek a biztosított vagy a családja számára jelentős társadalmi és pénzügyi következményekkel járnak (további költségek, bevételkiesés, kirekesztettség stb.).

| (31) | Még pontosabban, az elhalálozás, rokkantság és keresőképtelenség esetére szóló, kijelölési eljárás keretében lekötött garanciákra képzett tartalékok mechanizmusának célja, hogy lehetővé tegye a kijelölt biztosítók számára a következőket:






  — | az ilyen típusú szerződések tekintetében az eredetileg előirányzott átlaghoz viszonyított, hiányt eredményező eltérések figyelembevétele, amely eltérések a kárhányad előre nem látható változásaiból (összegek és darabszámok) vagy a kockázatváltozásból (azon adatok megváltozása, amelyek alapján az eredeti díjat megállapították) erednek, |
| --- | --- | --- |

(31)

Még pontosabban, az elhalálozás, rokkantság és keresőképtelenség esetére szóló, kijelölési eljárás keretében lekötött garanciákra képzett tartalékok mechanizmusának célja, hogy lehetővé tegye a kijelölt biztosítók számára a következőket:

—

az ilyen típusú szerződések tekintetében az eredetileg előirányzott átlaghoz viszonyított, hiányt eredményező eltérések figyelembevétele, amely eltérések a kárhányad előre nem látható változásaiból (összegek és darabszámok) vagy a kockázatváltozásból (azon adatok megváltozása, amelyek alapján az eredeti díjat megállapították) erednek,

| — | az ezen ügyleteket kínáló szervezetek sajáttőkéjének és szavatolótőkéjének javítása a különlegestartalék-képzésnek köszönhetően. |
| --- | --- |

—

az ezen ügyleteket kínáló szervezetek sajáttőkéjének és szavatolótőkéjének javítása a különlegestartalék-képzésnek köszönhetően.

| (32) | A gyakorlatban a tartalékhoz nyújtott éves költségvetési juttatás levonható az érintett ügyletek biztosítástechnikai nyereségéből (20). A tartalék összege nem haladhatja meg a pénzügyi évben végrehajtott összes ilyen ügyletekhez kapcsolódó járulékok teljes összegének 130 %-át. A tartalékot az éves juttatások időbeli sorrendjét figyelembe véve felhasználják a pénzügyi év hiányt mutató biztosítástechnikai eredményeinek kompenzálására. |
| --- | --- |

(32)

A gyakorlatban a tartalékhoz nyújtott éves költségvetési juttatás levonható az érintett ügyletek biztosítástechnikai nyereségéből (20). A tartalék összege nem haladhatja meg a pénzügyi évben végrehajtott összes ilyen ügyletekhez kapcsolódó járulékok teljes összegének 130 %-át. A tartalékot az éves juttatások időbeli sorrendjét figyelembe véve felhasználják a pénzügyi év hiányt mutató biztosítástechnikai eredményeinek kompenzálására.

| (33) | A tíz év alatt fel nem használt éves juttatásokat – adómentesen – egy különleges tartalékba helyezik át. E különleges tartalék összege nem haladhatja meg a pénzügyi évben végrehajtott összes ilyen ügyletekhez kapcsolódó járulékok teljes összegének 70 %-át. E juttatások fennmaradó részét az elszámolásukat követő 10 évvel adóköteles nyereségnek tudják be. |
| --- | --- |

(33)

A tíz év alatt fel nem használt éves juttatásokat – adómentesen – egy különleges tartalékba helyezik át. E különleges tartalék összege nem haladhatja meg a pénzügyi évben végrehajtott összes ilyen ügyletekhez kapcsolódó járulékok teljes összegének 70 %-át. E juttatások fennmaradó részét az elszámolásukat követő 10 évvel adóköteles nyereségnek tudják be.

| (34) | Az általános jog rendszerében a biztosítók és viszontbiztosítók (39d.GB. cikk) adómentesen képezhetnek káringadozási tartalékot az elhalálozással, keresőképtelenséggel vagy rokkantsággal kapcsolatos kockázatokkal szembeni csoportos biztosítási ügyleteiket érintően, a következő határokon belül:






  — | a tartalékhoz nyújtott éves juttatás az érintett szerződések biztosítástechnikai nyereségének legfeljebb 75 %-a lehet, |
| --- | --- | --- |

(34)

Az általános jog rendszerében a biztosítók és viszontbiztosítók (39d.GB. cikk) adómentesen képezhetnek káringadozási tartalékot az elhalálozással, keresőképtelenséggel vagy rokkantsággal kapcsolatos kockázatokkal szembeni csoportos biztosítási ügyleteiket érintően, a következő határokon belül:

—

a tartalékhoz nyújtott éves juttatás az érintett szerződések biztosítástechnikai nyereségének legfeljebb 75 %-a lehet,

| — | a tartalék teljes összege a pénzügyi év során kötött érintett szerződésekhez kapcsolódó járulékok összegéhez viszonyítva, a biztosítottak számának függvényében nem haladhatja meg a 23–100 %-ot, |
| --- | --- |

—

a tartalék teljes összege a pénzügyi év során kötött érintett szerződésekhez kapcsolódó járulékok összegéhez viszonyítva, a biztosítottak számának függvényében nem haladhatja meg a 23–100 %-ot,

Az egyes tartalékokat az éves juttatások időbeli sorrendjét figyelembe véve felhasználják a pénzügyi év hiányt mutató biztosítástechnikai eredményeinek kompenzálására. A 10 év alatt fel nem használt juttatásokat ugyanakkor adóköteles nyereségnek tudják be.

III.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

| (35) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló, 2007. november 13-i határozatában a Bizottság kétségeit fejezte ki az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdése a) pontjának a két érintett adóügyi intézkedést illető alkalmazása tekintetében (21). |
| --- | --- |

(35)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló, 2007. november 13-i határozatában a Bizottság kétségeit fejezte ki az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdése a) pontjának a két érintett adóügyi intézkedést illető alkalmazása tekintetében (21).

| (36) | Ami az első intézkedést illeti (társasági adó és területi gazdasági hozzájárulás alóli mentességek a szolidáris és felelősségalapú szerződések kezelési tevékenységei miatt), a Bizottság úgy vélte, hogy Franciaország nem igazolta az előny teljes átruházását a fogyasztókra. |
| --- | --- |

(36)

Ami az első intézkedést illeti (társasági adó és területi gazdasági hozzájárulás alóli mentességek a szolidáris és felelősségalapú szerződések kezelési tevékenységei miatt), a Bizottság úgy vélte, hogy Franciaország nem igazolta az előny teljes átruházását a fogyasztókra.

| (37) | Az érintett biztosítók betegbiztosítási szerződéseinek portfóliójában a szolidáris és felelősségalapú szerződések számára (120 000/150 000 szerződés) vagy arányára (80/90 %) vonatkozó küszöbértékek megléte miatt a Bizottság a termék származásán alapuló megkülönböztetés hiányával kapcsolatos feltétel betartását is megkérdőjelezte. |
| --- | --- |

(37)

Az érintett biztosítók betegbiztosítási szerződéseinek portfóliójában a szolidáris és felelősségalapú szerződések számára (120 000/150 000 szerződés) vagy arányára (80/90 %) vonatkozó küszöbértékek megléte miatt a Bizottság a termék származásán alapuló megkülönböztetés hiányával kapcsolatos feltétel betartását is megkérdőjelezte.

| (38) | Ami a második intézkedést illeti (káringadozási tartalékokhoz nyújtott költségvetési juttatások leírása az adóból), a Bizottság azon a véleményen volt, hogy az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt három feltétel egyike sem teljesül. |
| --- | --- |

(38)

Ami a második intézkedést illeti (káringadozási tartalékokhoz nyújtott költségvetési juttatások leírása az adóból), a Bizottság azon a véleményen volt, hogy az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt három feltétel egyike sem teljesül.

| (39) | Először is, a Bizottság szerint a biztosítási szerződés megkötésének időpontját – vagyis az említett súlyos események bekövetkezése előtti időszakot – alapul véve az intézkedés szociális jellege nem tűnik kellően bizonyítottnak. |
| --- | --- |

(39)

Először is, a Bizottság szerint a biztosítási szerződés megkötésének időpontját – vagyis az említett súlyos események bekövetkezése előtti időszakot – alapul véve az intézkedés szociális jellege nem tűnik kellően bizonyítottnak.

| (40) | Másodszor, a támogatásnak a fogyasztóra/biztosítottra történő teljes mértékű átruházása még inkább bizonytalannak és esetlegesnek látszik, mint az előző intézkedés vonatkozásában. Ezenfelül úgy tűnik, hogy az előny átruházása a munkáltatók javát is szolgálhatja, amennyiben ők is hozzájárulnak a szerződés finanszírozásához. |
| --- | --- |

(40)

Másodszor, a támogatásnak a fogyasztóra/biztosítottra történő teljes mértékű átruházása még inkább bizonytalannak és esetlegesnek látszik, mint az előző intézkedés vonatkozásában. Ezenfelül úgy tűnik, hogy az előny átruházása a munkáltatók javát is szolgálhatja, amennyiben ők is hozzájárulnak a szerződés finanszírozásához.

| (41) | Harmadszor, mivel a kijelölési szerződések piaca nagymértékben az előtakarékossági intézmények köré összpontosul, ez a helyzet a jelenlegi körülmények között akár az ezen intézményeket előnyös helyzetbe hozó tényleges megkülönböztetéshez is vezethet. |
| --- | --- |

(41)

Harmadszor, mivel a kijelölési szerződések piaca nagymértékben az előtakarékossági intézmények köré összpontosul, ez a helyzet a jelenlegi körülmények között akár az ezen intézményeket előnyös helyzetbe hozó tényleges megkülönböztetéshez is vezethet.

IV.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

| (42) | Az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételét követően a következőktől érkeztek észrevételek: Fédération Nationale de la Mutualité Française (Francia Kölcsönös Biztosítók Nemzeti Szövetsége – FNMF), Fédération française des Sociétés d’Assurance (Biztosítótársaságok Francia Szövetsége – FFSA), Centre technique des Institutions de prévoyance (Előtakarékossági Intézmények Technikai Központja – CTIP), Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux (Egészségügyi és Szociális Karitatív és Magánszervezetek Nemzeti Szövetségi Egyesülete – UNIOPSS), Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers (Rákszűréssel Foglalkozó Női Bizottságok Nemzeti Szövetsége), Union Fédérale des Consommateurs – Que choisir („Mit válasszunk?” Fogyasztók Szövetségi Egyesülete – UFC–Que choisir), valamint egy névtelen harmadik személy. |
| --- | --- |

(42)

Az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételét követően a következőktől érkeztek észrevételek: Fédération Nationale de la Mutualité Française (Francia Kölcsönös Biztosítók Nemzeti Szövetsége – FNMF), Fédération française des Sociétés d’Assurance (Biztosítótársaságok Francia Szövetsége – FFSA), Centre technique des Institutions de prévoyance (Előtakarékossági Intézmények Technikai Központja – CTIP), Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux (Egészségügyi és Szociális Karitatív és Magánszervezetek Nemzeti Szövetségi Egyesülete – UNIOPSS), Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers (Rákszűréssel Foglalkozó Női Bizottságok Nemzeti Szövetsége), Union Fédérale des Consommateurs – Que choisir („Mit válasszunk?” Fogyasztók Szövetségi Egyesülete – UFC–Que choisir), valamint egy névtelen harmadik személy.

| (43) | Az érdekeltek többsége pozitívan ítélte meg a szóban forgó két adóügyi intézkedést, és észrevételeik nagyrészt támogatják a francia hatóságok által előterjesztett érveket. Hangsúlyozzák a kiegészítő egészségbiztosítás piacán fennálló erőteljes versenyt, valamint a piac kiváló likviditását. Azt is kiemelik, hogy a két intézkedéssel érintett biztosítások a szociális biztonsági rendszer hiányosságait kompenzálják. Azáltal, hogy a kiegészítő egészségbiztosítás valamennyi szereplője számára könnyen elérhető adóügyi ösztönzőket biztosítanak, a francia hatóságok megteremtenék a feltételét annak, hogy a kockázati profil vagy a fizetőképesség miatt előzetesen kisebb figyelmet kapó személyek szegmensét átalakítsák új gazdasági vonzerőt kínáló szegmenssé. |
| --- | --- |

(43)

Az érdekeltek többsége pozitívan ítélte meg a szóban forgó két adóügyi intézkedést, és észrevételeik nagyrészt támogatják a francia hatóságok által előterjesztett érveket. Hangsúlyozzák a kiegészítő egészségbiztosítás piacán fennálló erőteljes versenyt, valamint a piac kiváló likviditását. Azt is kiemelik, hogy a két intézkedéssel érintett biztosítások a szociális biztonsági rendszer hiányosságait kompenzálják. Azáltal, hogy a kiegészítő egészségbiztosítás valamennyi szereplője számára könnyen elérhető adóügyi ösztönzőket biztosítanak, a francia hatóságok megteremtenék a feltételét annak, hogy a kockázati profil vagy a fizetőképesség miatt előzetesen kisebb figyelmet kapó személyek szegmensét átalakítsák új gazdasági vonzerőt kínáló szegmenssé.

| (44) | Ami az első intézkedést illeti (a szolidáris és felelősségalapú szerződések utáni adómentesség), az FFSA mindazonáltal aggodalmát fejezi ki a túl magas küszöbértékek miatt, amelyek nyilvánvaló előnyt jelenthetnek a piacon már erőteljesen jelen lévő gazdasági szereplők számára. Noha az FFSA megérti azt az elvet, hogy küszöbértéket kell alkalmazni a már kezelhetetlenül bonyolult helyzetek megelőzésére, ennek ellenére elengedhetetlennek véli, hogy e küszöbérték a szintjéből eredően ne akadályozza a támogatás odaítélését. Az FFSA úgy látja továbbá, hogy a biztosított lakossági struktúrához kötődő kritériumok (a 25 év alattiakra, a nyugdíjasokra stb. vonatkozó százalékos arány) ahhoz vezetnek, hogy a támogatás kedvezményezettjeit a kitűzött célhoz képest valódi indok nélkül választják ki. Ezek a kritériumok az olyan homogén kölcsönös biztosítóknak kedveznek – a teljes lakosság számára elérhető kölcsönös biztosítók kárára –, ahol a belépést státushoz vagy szakmához kötik. Ezek a kritériumok a biztosítottakkal szembeni eltérő bánásmód lehetőségét is magukban rejtik. |
| --- | --- |

(44)

Ami az első intézkedést illeti (a szolidáris és felelősségalapú szerződések utáni adómentesség), az FFSA mindazonáltal aggodalmát fejezi ki a túl magas küszöbértékek miatt, amelyek nyilvánvaló előnyt jelenthetnek a piacon már erőteljesen jelen lévő gazdasági szereplők számára. Noha az FFSA megérti azt az elvet, hogy küszöbértéket kell alkalmazni a már kezelhetetlenül bonyolult helyzetek megelőzésére, ennek ellenére elengedhetetlennek véli, hogy e küszöbérték a szintjéből eredően ne akadályozza a támogatás odaítélését. Az FFSA úgy látja továbbá, hogy a biztosított lakossági struktúrához kötődő kritériumok (a 25 év alattiakra, a nyugdíjasokra stb. vonatkozó százalékos arány) ahhoz vezetnek, hogy a támogatás kedvezményezettjeit a kitűzött célhoz képest valódi indok nélkül választják ki. Ezek a kritériumok az olyan homogén kölcsönös biztosítóknak kedveznek – a teljes lakosság számára elérhető kölcsönös biztosítók kárára –, ahol a belépést státushoz vagy szakmához kötik. Ezek a kritériumok a biztosítottakkal szembeni eltérő bánásmód lehetőségét is magukban rejtik.

| (45) | A CTIP kifejti, hogy jelentős befektetésekre van szükség ahhoz, hogy a biztosítók minőségi szolgáltatásokat kínálhassanak; ezek a befektetések kellő létszámú biztosítotti csoport tekintetében térülhetnek meg. Ez a célkitűzés magyarázatot adhat a küszöbértékekre. |
| --- | --- |

(45)

A CTIP kifejti, hogy jelentős befektetésekre van szükség ahhoz, hogy a biztosítók minőségi szolgáltatásokat kínálhassanak; ezek a befektetések kellő létszámú biztosítotti csoport tekintetében térülhetnek meg. Ez a célkitűzés magyarázatot adhat a küszöbértékekre.

| (46) | A CTIP hivatkozik az Európai Unióban működő biztosítótáraságok azon kötelezettségére is, hogy szavatolótőkét kell képezniük. Ha minden biztosítástechnikai nyereséget vissza kellene juttatni a biztosítottakhoz, a fizetőképesség követelménye nem teljesülne. Nem tér el a szokásostól tehát, ha az előny legalább egy része arra szolgál, hogy részben vagy teljesen fedezze a szavatolótőke évről évre történő növelésének igényét. |
| --- | --- |

(46)

A CTIP hivatkozik az Európai Unióban működő biztosítótáraságok azon kötelezettségére is, hogy szavatolótőkét kell képezniük. Ha minden biztosítástechnikai nyereséget vissza kellene juttatni a biztosítottakhoz, a fizetőképesség követelménye nem teljesülne. Nem tér el a szokásostól tehát, ha az előny legalább egy része arra szolgál, hogy részben vagy teljesen fedezze a szavatolótőke évről évre történő növelésének igényét.

| (47) | A CTIP másfelől kifejti, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a szerződéses alapú szakmai programokra – jellegükre és céljukra tekintettel – nem vonatkoznak az Európai Unió versenyjogi szabályai (22). Az ilyen programokra továbbá nem szabható ki kereskedelmi adó, mivel olyan biztosításokról van szó, amelyek a társadalombiztosítás hiányosságait kompenzálják, és amelyek kollektív szerződéseken és megállapodásokon alapulnak. |
| --- | --- |

(47)

A CTIP másfelől kifejti, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a szerződéses alapú szakmai programokra – jellegükre és céljukra tekintettel – nem vonatkoznak az Európai Unió versenyjogi szabályai (22). Az ilyen programokra továbbá nem szabható ki kereskedelmi adó, mivel olyan biztosításokról van szó, amelyek a társadalombiztosítás hiányosságait kompenzálják, és amelyek kollektív szerződéseken és megállapodásokon alapulnak.

| (48) | Az FNMF szintén arra hivatkozik, hogy az első intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető. Egyrészt, a támogatás célja olyan kiegészítő egészségbiztosítás kialakításának megkönnyítése, amely jellegénél fogva szolidáris és felelősségalapú, és mindehhez olyan feltételek járulnak, amelyek nem befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az intézkedés célja a piac olyan hiányosságának kompenzálása, amely a lakosság szegmentálódásához vezetne, mivel a piac nem teszi lehetővé a nem rentábilis csoportok általános jólétének hatékony biztosítását. Másfelől, a támogatás szükséges és arányos, mivel a korábban bevezetett intézkedések nem tették lehetővé a kitűzött cél elérését. |
| --- | --- |

(48)

Az FNMF szintén arra hivatkozik, hogy az első intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető. Egyrészt, a támogatás célja olyan kiegészítő egészségbiztosítás kialakításának megkönnyítése, amely jellegénél fogva szolidáris és felelősségalapú, és mindehhez olyan feltételek járulnak, amelyek nem befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az intézkedés célja a piac olyan hiányosságának kompenzálása, amely a lakosság szegmentálódásához vezetne, mivel a piac nem teszi lehetővé a nem rentábilis csoportok általános jólétének hatékony biztosítását. Másfelől, a támogatás szükséges és arányos, mivel a korábban bevezetett intézkedések nem tették lehetővé a kitűzött cél elérését.

| (49) | Egy névtelen harmadik személy hangsúlyozza, hogy nincsenek kellő ismeretek és francia állami statisztikai adatok a kiegészítő betegbiztosítási piacon aktív vállalkozások gazdasági és pénzügyi helyzete tekintetében. Ennek következtében nem lehet objektíven elemezni a helyzetet. |
| --- | --- |

(49)

Egy névtelen harmadik személy hangsúlyozza, hogy nincsenek kellő ismeretek és francia állami statisztikai adatok a kiegészítő betegbiztosítási piacon aktív vállalkozások gazdasági és pénzügyi helyzete tekintetében. Ennek következtében nem lehet objektíven elemezni a helyzetet.

| (50) | Ugyanez a névtelen harmadik személy hivatkozott az ágazat vállalkozásai által realizált haszonkulcs 2001 és 2007 közötti alakulására. Míg az érintett vállalkozások forgalma 50 %-kal nőtt az említett időszakban, ugyanezen biztosítók ellátásokkal kapcsolatos költségei mindössze 35 %-kal emelkedtek. A bruttó működési eredmény tehát hat év alatt 15 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(50)

Ugyanez a névtelen harmadik személy hivatkozott az ágazat vállalkozásai által realizált haszonkulcs 2001 és 2007 közötti alakulására. Míg az érintett vállalkozások forgalma 50 %-kal nőtt az említett időszakban, ugyanezen biztosítók ellátásokkal kapcsolatos költségei mindössze 35 %-kal emelkedtek. A bruttó működési eredmény tehát hat év alatt 15 %-kal nőtt.

| (51) | Ami a második intézkedést illeti (káringadozási tartalék), az FFSA azon a véleményen van, hogy semmiképpen sem indokolt olyan adórendszer bevezetése, amely kedvezőbb a kijelölési záradékkal ellátott szerződések számára, mint az ugyanazon kockázatokat biztosító vállalati szintű csoportos szerződések számára. A tartalékképzés logikája, valamint a kockázatok ugyanazok, a kijelölési záradékkal ellátott szerződések esetében az intenzitás korlátozottabb, a kockázatmegosztás szélesebb körű. Ezenfelül az intézkedés ténylegesen az előtakarékossági intézményekre korlátozódik. Jóllehet a biztosító szociális partnerek általi megválasztása jogilag szabad, az ilyen típusú szerződések majdnem mindegyike a gyakorlatban azt az előtakarékossági intézményt jelöli ki, amely a szociális partnerek kezdeményezésére jött létre. |
| --- | --- |

(51)

Ami a második intézkedést illeti (káringadozási tartalék), az FFSA azon a véleményen van, hogy semmiképpen sem indokolt olyan adórendszer bevezetése, amely kedvezőbb a kijelölési záradékkal ellátott szerződések számára, mint az ugyanazon kockázatokat biztosító vállalati szintű csoportos szerződések számára. A tartalékképzés logikája, valamint a kockázatok ugyanazok, a kijelölési záradékkal ellátott szerződések esetében az intenzitás korlátozottabb, a kockázatmegosztás szélesebb körű. Ezenfelül az intézkedés ténylegesen az előtakarékossági intézményekre korlátozódik. Jóllehet a biztosító szociális partnerek általi megválasztása jogilag szabad, az ilyen típusú szerződések majdnem mindegyike a gyakorlatban azt az előtakarékossági intézményt jelöli ki, amely a szociális partnerek kezdeményezésére jött létre.

| (52) | A CTIP úgy véli, hogy nem tér el a szokásostól, ha a szociális partnerek inkább létrehoznak egy olyan előtakarékossági intézményt, amelyet ezután saját maguk irányíthatnak. |
| --- | --- |

(52)

A CTIP úgy véli, hogy nem tér el a szokásostól, ha a szociális partnerek inkább létrehoznak egy olyan előtakarékossági intézményt, amelyet ezután saját maguk irányíthatnak.

| (53) | A CTIP másfelől emlékezet azokra a megszorításokra, amelyek a biztosítókat terhelik kijelölés esetén:






  — | a kollektív szerződésben vagy megállapodásban előírt rendelkezések (garanciák, díjak, revalorizációs záradékok, jogfenntartások bizonytalan helyzetekben stb.) szigorú alkalmazása, |
| --- | --- | --- |

(53)

A CTIP másfelől emlékezet azokra a megszorításokra, amelyek a biztosítókat terhelik kijelölés esetén:

—

a kollektív szerződésben vagy megállapodásban előírt rendelkezések (garanciák, díjak, revalorizációs záradékok, jogfenntartások bizonytalan helyzetekben stb.) szigorú alkalmazása,

| — | a garanciák felfüggesztésének tilalma, még nemfizetés esetén is, |
| --- | --- |

—

a garanciák felfüggesztésének tilalma, még nemfizetés esetén is,

| — | a megállapodás vagy szerződés hatálya alá tartozó valamennyi vállalkozás biztosításával kapcsolatos kötelezettség, |
| --- | --- |

—

a megállapodás vagy szerződés hatálya alá tartozó valamennyi vállalkozás biztosításával kapcsolatos kötelezettség,

| — | a díj kiigazításának szükségessége a biztosított gazdasági szektor ciklusa során annak érdekében, hogy az adott szakmai ágazatot érintő gazdasági válságokból eredő díjnövekedéseket kompenzálják. |
| --- | --- |

—

a díj kiigazításának szükségessége a biztosított gazdasági szektor ciklusa során annak érdekében, hogy az adott szakmai ágazatot érintő gazdasági válságokból eredő díjnövekedéseket kompenzálják.

| (54) | A CTIP ezenfelül úgy véli, hogy a kiegészítő szociális védelmet nyújtó szerződéses programok a munkavállalók javadalmazásának minősülnek, ezért nem vonhatók a kereskedelmi adók alá. Ebből következően a káringadozási tartalék további leírhatóságával kapcsolatos rendelkezést nem lehet állami támogatásnak minősíteni. |
| --- | --- |

(54)

A CTIP ezenfelül úgy véli, hogy a kiegészítő szociális védelmet nyújtó szerződéses programok a munkavállalók javadalmazásának minősülnek, ezért nem vonhatók a kereskedelmi adók alá. Ebből következően a káringadozási tartalék további leírhatóságával kapcsolatos rendelkezést nem lehet állami támogatásnak minősíteni.

| (55) | A CTIP – az FNMF-fel egybehangzóan – arra hivatkozik, hogy a második intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető, és kifejti, hogy ezen intézkedés célja az előtakarékossági piac fejlődésének előmozdítása, anélkül hogy a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben hátrányosan befolyásolná. |
| --- | --- |

(55)

A CTIP – az FNMF-fel egybehangzóan – arra hivatkozik, hogy a második intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető, és kifejti, hogy ezen intézkedés célja az előtakarékossági piac fejlődésének előmozdítása, anélkül hogy a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben hátrányosan befolyásolná.

| (56) | Ezenfelül a CTIP hivatkozik az Albany-ügyben hozott ítéletre (23), és kifejti, hogy a kötelező szociális védelmi szerződéses programok általános gazdasági érdekű feladatot látnak el. A valamely biztosító által megvalósított szociális védelmi szerződéses programokkal összefüggő ügyletek kereskedelmi adó alá vonása ellentmondana annak, hogy a biztosítók általános gazdasági érdekű feladatot teljesítenek. |
| --- | --- |

(56)

Ezenfelül a CTIP hivatkozik az Albany-ügyben hozott ítéletre (23), és kifejti, hogy a kötelező szociális védelmi szerződéses programok általános gazdasági érdekű feladatot látnak el. A valamely biztosító által megvalósított szociális védelmi szerződéses programokkal összefüggő ügyletek kereskedelmi adó alá vonása ellentmondana annak, hogy a biztosítók általános gazdasági érdekű feladatot teljesítenek.

V.   FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (57) | Ami a támogatás egyéni fogyasztóknak történő továbbadását illeti, a francia hatóságok azt állítják, hogy erre a kiegészítő betegbiztosítási piacon uralkodó verseny és magának az intézkedésnek a rendszere nyújt biztosítékot. |
| --- | --- |

(57)

Ami a támogatás egyéni fogyasztóknak történő továbbadását illeti, a francia hatóságok azt állítják, hogy erre a kiegészítő betegbiztosítási piacon uralkodó verseny és magának az intézkedésnek a rendszere nyújt biztosítékot.

| (58) | Nemcsak a piaci szereplők száma fog növekedni (24), hanem a terjesztési csatornák száma és változatossága is (általános biztosítási ügynökök, közvetítők, a biztosítók alkalmazottai, internetes közvetlen értékesítés stb.) Az ágazatban uralkodó versenyt Ezenfelül az Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (Biztosítók és Kölcsönös Biztosítók Ellenőrző Hatósága – ACAM) is garantálja. |
| --- | --- |

(58)

Nemcsak a piaci szereplők száma fog növekedni (24), hanem a terjesztési csatornák száma és változatossága is (általános biztosítási ügynökök, közvetítők, a biztosítók alkalmazottai, internetes közvetlen értékesítés stb.) Az ágazatban uralkodó versenyt Ezenfelül az Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (Biztosítók és Kölcsönös Biztosítók Ellenőrző Hatósága – ACAM) is garantálja.

| (59) | A piaci mechanizmusoknak kell tehát garantálniuk az előny fogyasztóknak történő továbbadását a biztosított pénzbeli hozzájárulása csökkenésének formájában, anélkül hogy szükség lenne az adómegtakarítás kötelező újraelosztásával kapcsolatos mechanizmus bevezetésére. Ezenfelül az intézkedés rendszere is garantálja, hogy az előny olyan fogyasztói csoportokhoz kerüljön, akik életkoruk vagy anyagi helyzetük miatt ki vannak zárva a kiegészítő egészségbiztosításból. |
| --- | --- |

(59)

A piaci mechanizmusoknak kell tehát garantálniuk az előny fogyasztóknak történő továbbadását a biztosított pénzbeli hozzájárulása csökkenésének formájában, anélkül hogy szükség lenne az adómegtakarítás kötelező újraelosztásával kapcsolatos mechanizmus bevezetésére. Ezenfelül az intézkedés rendszere is garantálja, hogy az előny olyan fogyasztói csoportokhoz kerüljön, akik életkoruk vagy anyagi helyzetük miatt ki vannak zárva a kiegészítő egészségbiztosításból.

| (60) | Ami az egyes szervezetekkel szembeni esetleges megkülönböztetést illeti, Franciaország kijelenti, hogy a küszöbértékek ösztönzést jelentenek a biztosítók számára, hogy az életkorral vagy az érintett személyek anyagi helyzetével összefüggő „túlzott kockázatokat” megosszák biztosítotti tagságukon belül. |
| --- | --- |

(60)

Ami az egyes szervezetekkel szembeni esetleges megkülönböztetést illeti, Franciaország kijelenti, hogy a küszöbértékek ösztönzést jelentenek a biztosítók számára, hogy az életkorral vagy az érintett személyek anyagi helyzetével összefüggő „túlzott kockázatokat” megosszák biztosítotti tagságukon belül.

| (61) | Ha nincs elegendő arányú vagy számú szolidáris és felelősségalapú szerződés, a kockázatmegosztás e célja nem érhető el, és ilyen küszöbértékek hiányában az előírt mentességek az érintett szervezeteknél holtteher-hatásként jelennének meg. A verseny önmagában (küszöbértékek megállapítása nélkül) egyedül azzal a hatással járna, hogy a végső fogyasztóhoz kerül az adókedvezmény, a biztosítók számára pedig anélkül válik lehetővé piaci részesedésük megőrzése, hogy a biztosítottsági arányt növelniük kellene. A kettős küszöbérték mechanizmusa (százalékos arány vagy abszolút érték) tehát elengedhetetlen eleme annak a törekvésnek, hogy a jelenleg nem biztosított népességcsoportok biztosítottsági arányát növeljék. |
| --- | --- |

(61)

Ha nincs elegendő arányú vagy számú szolidáris és felelősségalapú szerződés, a kockázatmegosztás e célja nem érhető el, és ilyen küszöbértékek hiányában az előírt mentességek az érintett szervezeteknél holtteher-hatásként jelennének meg. A verseny önmagában (küszöbértékek megállapítása nélkül) egyedül azzal a hatással járna, hogy a végső fogyasztóhoz kerül az adókedvezmény, a biztosítók számára pedig anélkül válik lehetővé piaci részesedésük megőrzése, hogy a biztosítottsági arányt növelniük kellene. A kettős küszöbérték mechanizmusa (százalékos arány vagy abszolút érték) tehát elengedhetetlen eleme annak a törekvésnek, hogy a jelenleg nem biztosított népességcsoportok biztosítottsági arányát növeljék.

| (62) | A kiegészítő biztosítások folyamatos drágulása mellett olyan adóügyi ösztönzőt javasolni, amely a népesség e kategóriáira irányul, valódi kihívás a nemzeti szolidaritás számára. |
| --- | --- |

(62)

A kiegészítő biztosítások folyamatos drágulása mellett olyan adóügyi ösztönzőt javasolni, amely a népesség e kategóriáira irányul, valódi kihívás a nemzeti szolidaritás számára.

| (63) | A francia hatóságok mindenekelőtt hangsúlyozzák, hogy az adóügyi intézkedést nem kellene teljes egészében támogatásnak tekintetni. Az állami támogatássá minősítést fenn kell tartani az intézkedés azon része számára, amelyet a prudenciális szabályokra tekintettel az érintett biztosítási tevékenység egyedisége nem indokol. |
| --- | --- |

(63)

A francia hatóságok mindenekelőtt hangsúlyozzák, hogy az adóügyi intézkedést nem kellene teljes egészében támogatásnak tekintetni. Az állami támogatássá minősítést fenn kell tartani az intézkedés azon része számára, amelyet a prudenciális szabályokra tekintettel az érintett biztosítási tevékenység egyedisége nem indokol.

| (64) | A kijelölési szerződések sajátosságai, azaz hogy a díjak, a kockázatok kiválasztása és a kezelés tekintetében erőteljes megszorításokat tartalmaznak, különösen érzékennyé teszik e szerződéseket a kárhányad eredeti becslésekhez viszonyított eltéréseivel kapcsolatos kockázatokkal szemben, ezért teljes mértékben indokolttá teszik a különösen óvatos juttatási programot. |
| --- | --- |

(64)

A kijelölési szerződések sajátosságai, azaz hogy a díjak, a kockázatok kiválasztása és a kezelés tekintetében erőteljes megszorításokat tartalmaznak, különösen érzékennyé teszik e szerződéseket a kárhányad eredeti becslésekhez viszonyított eltéréseivel kapcsolatos kockázatokkal szemben, ezért teljes mértékben indokolttá teszik a különösen óvatos juttatási programot.

| (65) | Egyfelől, az ágazati kollektív megállapodások keretében megkötött kijelölési szerződések egy bizonyos tevékenységi ágazathoz kapcsolódó sokaságot érintenek, tehát különösen érzékenyek az ezen ágazatot érő gazdaságiciklus-változásokra. E ciklusok hosszú távú előrejelzéséhez tehát szükség van a kijelölés eredményeinek hosszú távú kiigazítására. |
| --- | --- |

(65)

Egyfelől, az ágazati kollektív megállapodások keretében megkötött kijelölési szerződések egy bizonyos tevékenységi ágazathoz kapcsolódó sokaságot érintenek, tehát különösen érzékenyek az ezen ágazatot érő gazdaságiciklus-változásokra. E ciklusok hosszú távú előrejelzéséhez tehát szükség van a kijelölés eredményeinek hosszú távú kiigazítására.

| (66) | Másfelől, a vállalati szintű megállapodásokból eredő kijelölési szerződések szükségképpen korlátozott számú sokaságot érintenek, ezért tehát a kárhányad jelentős ingadozása miatt megnövelt tartalékolási rátát indokolnak. |
| --- | --- |

(66)

Másfelől, a vállalati szintű megállapodásokból eredő kijelölési szerződések szükségképpen korlátozott számú sokaságot érintenek, ezért tehát a kárhányad jelentős ingadozása miatt megnövelt tartalékolási rátát indokolnak.

| (67) | Az ilyen tartalékokhoz nyújtott juttatásoknak az adóból történő, kiigazított és szigorított feltételek melletti, a CGI 39d.GB. cikkében előírt általános jogi adóügyi intézkedést meghaladó mértékű leírhatósága így jogszabályi és prudenciális síkon is indokolható. |
| --- | --- |

(67)

Az ilyen tartalékokhoz nyújtott juttatásoknak az adóból történő, kiigazított és szigorított feltételek melletti, a CGI 39d.GB. cikkében előírt általános jogi adóügyi intézkedést meghaladó mértékű leírhatósága így jogszabályi és prudenciális síkon is indokolható.

| (68) | A francia hatóságok mindazonáltal rámutatnak arra, hogy nagyon nehéz pontosan megindokolni a megengedhető juttatások mértékét ezen ügyletek tekintetében, mivel technikailag nehéz értékelni az ennyire sajátos kockázatokhoz szükséges „szokásos” tartalékolási szintet. A francia hatóságok mindazonáltal kifejtik, hogy a tartalékokhoz nyújtott juttatások leírhatóságának felső határait a szakmával egyeztetve állapították meg. |
| --- | --- |

(68)

A francia hatóságok mindazonáltal rámutatnak arra, hogy nagyon nehéz pontosan megindokolni a megengedhető juttatások mértékét ezen ügyletek tekintetében, mivel technikailag nehéz értékelni az ennyire sajátos kockázatokhoz szükséges „szokásos” tartalékolási szintet. A francia hatóságok mindazonáltal kifejtik, hogy a tartalékokhoz nyújtott juttatások leírhatóságának felső határait a szakmával egyeztetve állapították meg.

| (69) | Ami a támogatásnak az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti összeegyeztethetőségét illeti, Franciaország azt állítja, hogy ténylegesen teljesül e rendelkezés három feltétele. A támogatás szociális jellegét tekintve Franciaország kifejti, hogy az ágazati megállapodások keretében kötött kollektív szerződések a kockázatmegosztás magasabb szintjét, valamint alacsonyabb díjakat garantálnak az egyéni szerződések piacához képest, és egyúttal lehetővé teszik a munkavállaló és családja számára, hogy magasabb szintű garanciákhoz jussanak. |
| --- | --- |

(69)

Ami a támogatásnak az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti összeegyeztethetőségét illeti, Franciaország azt állítja, hogy ténylegesen teljesül e rendelkezés három feltétele. A támogatás szociális jellegét tekintve Franciaország kifejti, hogy az ágazati megállapodások keretében kötött kollektív szerződések a kockázatmegosztás magasabb szintjét, valamint alacsonyabb díjakat garantálnak az egyéni szerződések piacához képest, és egyúttal lehetővé teszik a munkavállaló és családja számára, hogy magasabb szintű garanciákhoz jussanak.

| (70) | A Bizottság azon érvére válaszul, miszerint az intézkedés szociális jellegét – a szerződés megkötésének időpontját alapul véve – nem bizonyították teljes mértékben, Franciaország hangsúlyozza, hogy a támogatás biztosítási esemény bekövetkezte előtti odaítélése az egyetlen útja a kitűzött szociális cél elérésének. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság azon érvére válaszul, miszerint az intézkedés szociális jellegét – a szerződés megkötésének időpontját alapul véve – nem bizonyították teljes mértékben, Franciaország hangsúlyozza, hogy a támogatás biztosítási esemény bekövetkezte előtti odaítélése az egyetlen útja a kitűzött szociális cél elérésének.

| (71) | Ami az előny végső fogyasztóra történő átruházását illeti, Franciaország mindenekelőtt különbséget tesz az ágazati kollektív szerződések és a vállalati szintű megállapodások között. Jóllehet az első szerződéscsoport ténylegesen az előtakarékossági intézmények dominanciájával jellemezhető, erre a piacra új lendület hathat, és már más biztosítási szereplők is érdeklődnének a jövőben e piac iránt. Az előtakarékossági intézmények közötti verseny mindenesetre valódi lenne, és már lehetővé tenné az előny maximális mértékű továbbadását a biztosítottaknak. Ami a második csoportot (a vállalati szintű megállapodásokat) illeti, nagyon erőteljes a verseny a megállapodások között, és nem jellemző az előtakarékossági intézmények monopolhelyzete. |
| --- | --- |

(71)

Ami az előny végső fogyasztóra történő átruházását illeti, Franciaország mindenekelőtt különbséget tesz az ágazati kollektív szerződések és a vállalati szintű megállapodások között. Jóllehet az első szerződéscsoport ténylegesen az előtakarékossági intézmények dominanciájával jellemezhető, erre a piacra új lendület hathat, és már más biztosítási szereplők is érdeklődnének a jövőben e piac iránt. Az előtakarékossági intézmények közötti verseny mindenesetre valódi lenne, és már lehetővé tenné az előny maximális mértékű továbbadását a biztosítottaknak. Ami a második csoportot (a vállalati szintű megállapodásokat) illeti, nagyon erőteljes a verseny a megállapodások között, és nem jellemző az előtakarékossági intézmények monopolhelyzete.

| (72) | A francia hatóságok szerint ugyanezt az érvelést lehet alkalmazni, ha a díjcsökkentésre vagy mérséklésre a vállalkozás érdekében kerül sor. A munkáltató részvétele a garancia finanszírozásában ugyanis bérkiegészítésnek tekinthető a munkavállaló/biztosított oldalán, tehát ez utóbbinál keletkeztet előnyt. |
| --- | --- |

(72)

A francia hatóságok szerint ugyanezt az érvelést lehet alkalmazni, ha a díjcsökkentésre vagy mérséklésre a vállalkozás érdekében kerül sor. A munkáltató részvétele a garancia finanszírozásában ugyanis bérkiegészítésnek tekinthető a munkavállaló/biztosított oldalán, tehát ez utóbbinál keletkeztet előnyt.

| (73) | Az előtakarékossági intézményeknek kedvező tényleges diszkrimináció meglétéről Franciaország kifejtette, hogy az intézkedés jogállásától függetlenül valamennyi gazdasági szereplőt egyformán kezel. Az előtakarékossági piacon nem alakulna ki az előtakarékossági intézmények monopolhelyzete, és ezt a piacot mostantól a főbb gazdasági szereplők közötti erőteljes verseny jellemezné. |
| --- | --- |

(73)

Az előtakarékossági intézményeknek kedvező tényleges diszkrimináció meglétéről Franciaország kifejtette, hogy az intézkedés jogállásától függetlenül valamennyi gazdasági szereplőt egyformán kezel. Az előtakarékossági piacon nem alakulna ki az előtakarékossági intézmények monopolhelyzete, és ezt a piacot mostantól a főbb gazdasági szereplők közötti erőteljes verseny jellemezné.

| (74) | Franciaország emlékeztet arra is, hogy a biztosító megválasztása (kijelölési eljárás) a munkáltatónak és a munkavállalók képviselőinek a felelősségi körébe tartozik. E folyamat átláthatósága és a pályázók versenyeztetése a verseny számára nyitott piacokon szokásos feltételekkel valósul meg. A versenyeztetésre több biztosítónak szóló ajánlattételi felhívások útján, a szociális partnerek által kidolgozott ajánlattételi dokumentáció alapján kerül sor. |
| --- | --- |

(74)

Franciaország emlékeztet arra is, hogy a biztosító megválasztása (kijelölési eljárás) a munkáltatónak és a munkavállalók képviselőinek a felelősségi körébe tartozik. E folyamat átláthatósága és a pályázók versenyeztetése a verseny számára nyitott piacokon szokásos feltételekkel valósul meg. A versenyeztetésre több biztosítónak szóló ajánlattételi felhívások útján, a szociális partnerek által kidolgozott ajánlattételi dokumentáció alapján kerül sor.

| (75) | Franciaország másfelől úgy véli, hogy a vizsgált intézkedést mindenképpen olyan támogatásnak lehet tekinteni, amelynek célja egyes gazdasági tevékenységek fejődésének előmozdítása, és amely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban állva nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az intézkedés ismertetett szociális célja bizonyítja, hogy a jövőben fontos lesz az előtakarékossági piac fejlődése. |
| --- | --- |

(75)

Franciaország másfelől úgy véli, hogy a vizsgált intézkedést mindenképpen olyan támogatásnak lehet tekinteni, amelynek célja egyes gazdasági tevékenységek fejődésének előmozdítása, és amely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban állva nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Az intézkedés ismertetett szociális célja bizonyítja, hogy a jövőben fontos lesz az előtakarékossági piac fejlődése.

| (76) | A francia hatóságok szerint a kijelölési eljárást tartalmazó előtakarékossági szerződések kialakításának célja olyan kiegészítő szociális védelmi programok bevezetésének fejlesztése, amelyek kedvezőbbek és nagyobb védelmet nyújtanak a munkavállalók számára, egyúttal előmozdítják a szociális párbeszédet és a munkavállalói részvételt. |
| --- | --- |

(76)

A francia hatóságok szerint a kijelölési eljárást tartalmazó előtakarékossági szerződések kialakításának célja olyan kiegészítő szociális védelmi programok bevezetésének fejlesztése, amelyek kedvezőbbek és nagyobb védelmet nyújtanak a munkavállalók számára, egyúttal előmozdítják a szociális párbeszédet és a munkavállalói részvételt.

| (77) | Végül Franciaország hozzáteszi, hogy a kijelölési szerződések keretében nyújtott előtakarékossági kiegészítő biztosítási ellátások az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének értelmében általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak is tekinthetők, különösen ha az ellátórendszerhez való csatlakozás kötelező, és a rendszer irányítását paritásos alapon oldják meg. |
| --- | --- |

(77)

Végül Franciaország hozzáteszi, hogy a kijelölési szerződések keretében nyújtott előtakarékossági kiegészítő biztosítási ellátások az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének értelmében általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak is tekinthetők, különösen ha az ellátórendszerhez való csatlakozás kötelező, és a rendszer irányítását paritásos alapon oldják meg.

| (78) | A garanciákat tartalmazó és a biztosítót kijelölő kollektív szerződés az illetékes miniszter rendeletével, a szerződés hatályát kötelezően kiterjesztő eljárás szerint (társadalombiztosítási törvénykönyv L-911-3. és 911-4. cikke) kötelezővé tehető valamennyi munkavállaló, korábbi munkavállaló és eltartottjaik számára. Ezt a rendeletet kell olyan jogi aktusnak tekinteni, amellyel valamely tagállam közszolgáltatási kötelezettségeket ró egy vállalkozásra. |
| --- | --- |

(78)

A garanciákat tartalmazó és a biztosítót kijelölő kollektív szerződés az illetékes miniszter rendeletével, a szerződés hatályát kötelezően kiterjesztő eljárás szerint (társadalombiztosítási törvénykönyv L-911-3. és 911-4. cikke) kötelezővé tehető valamennyi munkavállaló, korábbi munkavállaló és eltartottjaik számára. Ezt a rendeletet kell olyan jogi aktusnak tekinteni, amellyel valamely tagállam közszolgáltatási kötelezettségeket ró egy vállalkozásra.

| (79) | Franciaország elismeri, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásért járó ellentételezés (adómegtakarítás) összege nem felel meg a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabályban foglalt feltételeknek (25). Mindazonáltal úgy véli, hogy ezek a feltételek nem igazodnak az érintett ügyletek egyedi vonásaihoz. Franciaország szerint az adóból való leírhatóság mechanizmusa a szolgáltatás működtetéséből eredő többletköltségek pontos értékelése alapján a szubvenciónál alkalmasabbnak és rugalmasabbnak tűnik. |
| --- | --- |

(79)

Franciaország elismeri, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásért járó ellentételezés (adómegtakarítás) összege nem felel meg a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabályban foglalt feltételeknek (25). Mindazonáltal úgy véli, hogy ezek a feltételek nem igazodnak az érintett ügyletek egyedi vonásaihoz. Franciaország szerint az adóból való leírhatóság mechanizmusa a szolgáltatás működtetéséből eredő többletköltségek pontos értékelése alapján a szubvenciónál alkalmasabbnak és rugalmasabbnak tűnik.

VI.   FRANCIAORSZÁG VÁLASZA AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEIRE

| (80) | A francia hatóságok tudomásul veszik a harmadik személyek észrevételeit, és konkrétabban a Fédération Française des Sociétés d’Assurance (FFSA) észrevételeire reagálnak. |
| --- | --- |

(80)

A francia hatóságok tudomásul veszik a harmadik személyek észrevételeit, és konkrétabban a Fédération Française des Sociétés d’Assurance (FFSA) észrevételeire reagálnak.

| (81) | Ami a szolidáris és felelősségalapú szerződések utáni adómentességet illeti, a francia hatóságok kifejtik, hogy a biztosítók portfóliójának összetétele homogén, amenynyiben a szolidáris és felelősségalapú szerződések más betegbiztosítási szerződésekhez viszonyított aránya jelenleg megegyezik a piacon jelen vevő biztosítók három nagy kategóriájánál (a biztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó biztosítótársaságok, a kölcsönös biztosításról szóló törvénykönyvben szabályozott kölcsönös biztosítók és a társadalombiztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó előtakarékossági intézmények). |
| --- | --- |

(81)

Ami a szolidáris és felelősségalapú szerződések utáni adómentességet illeti, a francia hatóságok kifejtik, hogy a biztosítók portfóliójának összetétele homogén, amenynyiben a szolidáris és felelősségalapú szerződések más betegbiztosítási szerződésekhez viszonyított aránya jelenleg megegyezik a piacon jelen vevő biztosítók három nagy kategóriájánál (a biztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó biztosítótársaságok, a kölcsönös biztosításról szóló törvénykönyvben szabályozott kölcsönös biztosítók és a társadalombiztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó előtakarékossági intézmények).

| (82) | Az új káringadozási tartalékot illetően Franciaország hangsúlyozza, hogy a szakmai kijelölési szerződések megkötésének lehetősége nyitva áll minden, akár francia, akár külföldi, a kiegészítő előtakarékossági piacon tevékenykedő gazdasági szereplő számára. |
| --- | --- |

(82)

Az új káringadozási tartalékot illetően Franciaország hangsúlyozza, hogy a szakmai kijelölési szerződések megkötésének lehetősége nyitva áll minden, akár francia, akár külföldi, a kiegészítő előtakarékossági piacon tevékenykedő gazdasági szereplő számára.

| (83) | Franciaország végül hozzáteszi, hogy az előtakarékossági intézmények nincsenek monopolhelyzetben, tehát nem áll fenn diszkriminatív előny. Az a tény, hogy a piac verseny számára történő megnyitása lassú és fokozatos, történelmi tényezőknek köszönhető, de nem vonja kétségbe az előtakarékossági intézmények között meglévő versenyt. Az a tény, hogy az előtakarékossági intézmények inkább erre az ágazatra szakosodnak, nem elegendő semmilyen diszkrimináció megállapításához. |
| --- | --- |

(83)

Franciaország végül hozzáteszi, hogy az előtakarékossági intézmények nincsenek monopolhelyzetben, tehát nem áll fenn diszkriminatív előny. Az a tény, hogy a piac verseny számára történő megnyitása lassú és fokozatos, történelmi tényezőknek köszönhető, de nem vonja kétségbe az előtakarékossági intézmények között meglévő versenyt. Az a tény, hogy az előtakarékossági intézmények inkább erre az ágazatra szakosodnak, nem elegendő semmilyen diszkrimináció megállapításához.

VII.   AZ ELJÁRÁS FELFÜGGESZTÉSÉT KÖVETŐEN FRANCIAORSZÁG ÁLTAL ÁTADOTT KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK

| (84) | A vizsgálati eljárás során a Bizottság szervezeti egységei javasoltak néhány megoldást, amelyek révén Franciaország az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésével összhangban összeegyeztethetővé tudja tenni támogatási programjait a belső piaccal. |
| --- | --- |

(84)

A vizsgálati eljárás során a Bizottság szervezeti egységei javasoltak néhány megoldást, amelyek révén Franciaország az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésével összhangban összeegyeztethetővé tudja tenni támogatási programjait a belső piaccal.

| (85) | Ami az első intézkedést illeti (társasági adó és területi gazdasági hozzájárulás alóli mentességek a szolidáris és felelősségalapú szerződések kezelési tevékenységei miatt), a következő megoldásokra tettek javaslatot:






  — | a második kritérium (azaz az előny tényleges átruházása) tiszteletben tartása érdekében a Bizottság azt javasolta Franciaországnak, hogy kövesse a francia köztisztviselők kiegészítő egészségbiztosításával kapcsolatban a Bizottság által már korábban jóváhagyott szubvenciórendszert, vagy az egyéni fogyasztók javára szóló adó-jóváírási rendszert, vagy bármely olyan rendszert, amely lehetővé teszi a támogatás tényleges továbbadásának biztosítását; |
| --- | --- | --- |

(85)

Ami az első intézkedést illeti (társasági adó és területi gazdasági hozzájárulás alóli mentességek a szolidáris és felelősségalapú szerződések kezelési tevékenységei miatt), a következő megoldásokra tettek javaslatot:

—

a második kritérium (azaz az előny tényleges átruházása) tiszteletben tartása érdekében a Bizottság azt javasolta Franciaországnak, hogy kövesse a francia köztisztviselők kiegészítő egészségbiztosításával kapcsolatban a Bizottság által már korábban jóváhagyott szubvenciórendszert, vagy az egyéni fogyasztók javára szóló adó-jóváírási rendszert, vagy bármely olyan rendszert, amely lehetővé teszi a támogatás tényleges továbbadásának biztosítását;

| — | a diszkrimináció elkerülése érdekében a Bizottság felhívja a francia hatóságokat a küszöbértékek mechanizmusának felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

—

a diszkrimináció elkerülése érdekében a Bizottság felhívja a francia hatóságokat a küszöbértékek mechanizmusának felülvizsgálatára.

| (86) | 2010. május 27-én kelt levelében Franciaország mindazonáltal kifejtette, hogy nem áll szándékában változtatni a bejelentett támogatási programon, és megerősítette azon elemzését, amely szerint a bejelentett programok az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban összeegyeztethetők a belső piaccal. |
| --- | --- |

(86)

2010. május 27-én kelt levelében Franciaország mindazonáltal kifejtette, hogy nem áll szándékában változtatni a bejelentett támogatási programon, és megerősítette azon elemzését, amely szerint a bejelentett programok az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban összeegyeztethetők a belső piaccal.

| (87) | Ugyanebben a levélben Franciaország hozzátette, hogy a kiegészítő egészségbiztosítási szerződések a biztosítotti kör kialakítását célzó termékek, amelyek lehetővé teszik, hogy – az életbiztosítási szerződések mintájára – később ugyanazon biztosítottak számára jövedelmezőbb termékeket kínáljanak. Az ügyfelek megtartásának célja tehát arra ösztönzi a piaci szereplőket, hogy vonzó díjszabási politikát kövessenek. Ilyen feltételek mellett az adott szervezet által igénybe vett adókedvezmény, majd annak e szervezet által a biztosítottak járulékaiban történő érvényesítése közvetlenül azzal a hatással járhat, hogy a versenytársak kiigazítják díjaikat, így biztosítva az előny átruházását valamennyi biztosítottra. |
| --- | --- |

(87)

Ugyanebben a levélben Franciaország hozzátette, hogy a kiegészítő egészségbiztosítási szerződések a biztosítotti kör kialakítását célzó termékek, amelyek lehetővé teszik, hogy – az életbiztosítási szerződések mintájára – később ugyanazon biztosítottak számára jövedelmezőbb termékeket kínáljanak. Az ügyfelek megtartásának célja tehát arra ösztönzi a piaci szereplőket, hogy vonzó díjszabási politikát kövessenek. Ilyen feltételek mellett az adott szervezet által igénybe vett adókedvezmény, majd annak e szervezet által a biztosítottak járulékaiban történő érvényesítése közvetlenül azzal a hatással járhat, hogy a versenytársak kiigazítják díjaikat, így biztosítva az előny átruházását valamennyi biztosítottra.

| (88) | Ami a második intézkedést (a káringadozási tartalék további leírása az adóból) illeti, a Bizottság szervezeti egységei a következő megoldásokat javasolták Franciaországnak:






  — | a második kritérium (azaz az előny tényleges átruházása) tiszteletben tartása érdekében a Bizottság azt javasolta Franciaországnak, hogy kövesse a francia köztisztviselők kiegészítő egészségbiztosításával kapcsolatban a Bizottság által már korábban jóváhagyott szubvenciórendszert, vagy az egyéni fogyasztók javára szóló adó-jóváírási rendszert, vagy bármely olyan rendszert, amely lehetővé teszi a támogatás tényleges továbbadásának biztosítását; |
| --- | --- | --- |

(88)

Ami a második intézkedést (a káringadozási tartalék további leírása az adóból) illeti, a Bizottság szervezeti egységei a következő megoldásokat javasolták Franciaországnak:

—

a második kritérium (azaz az előny tényleges átruházása) tiszteletben tartása érdekében a Bizottság azt javasolta Franciaországnak, hogy kövesse a francia köztisztviselők kiegészítő egészségbiztosításával kapcsolatban a Bizottság által már korábban jóváhagyott szubvenciórendszert, vagy az egyéni fogyasztók javára szóló adó-jóváírási rendszert, vagy bármely olyan rendszert, amely lehetővé teszi a támogatás tényleges továbbadásának biztosítását;

| — | a diszkrimináció elkerülése érdekében a Bizottság felhívja a francia hatóságokat, hogy irányozzák elő a kijelölési szerződések odaítélése tekintetében a versenyeztetés kötelező és átlátható mechanizmusának bevezetését. |
| --- | --- |

—

a diszkrimináció elkerülése érdekében a Bizottság felhívja a francia hatóságokat, hogy irányozzák elő a kijelölési szerződések odaítélése tekintetében a versenyeztetés kötelező és átlátható mechanizmusának bevezetését.

| (89) | Az első intézkedés kérdéséhez hasonlóan Franciaország mindazonáltal úgy határozott, hogy nem változtat a kollektív előtakarékosság fejlesztése érdekében bejelentett támogatási programon. |
| --- | --- |

(89)

Az első intézkedés kérdéséhez hasonlóan Franciaország mindazonáltal úgy határozott, hogy nem változtat a kollektív előtakarékosság fejlesztése érdekében bejelentett támogatási programon.

| (90) | 2010. május 27-én kelt levelében Franciaország megerősítette a kijelölés különösen megszorító jellegét, amely különösen óvatos juttatási programot indokol. Ezért tehát csak nagyon korlátozott mértékben lehet a káringadozási tartalékképzést állami támogatássá minősíteni és a belső piaccal való összeegyeztethetőségét vizsgálni. |
| --- | --- |

(90)

2010. május 27-én kelt levelében Franciaország megerősítette a kijelölés különösen megszorító jellegét, amely különösen óvatos juttatási programot indokol. Ezért tehát csak nagyon korlátozott mértékben lehet a káringadozási tartalékképzést állami támogatássá minősíteni és a belső piaccal való összeegyeztethetőségét vizsgálni.

VIII.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

VIII.1.   Társasági adó és területi gazdasági hozzájárulás alóli mentességek a szolidáris és felelősségalapú szerződések kezelési tevékenységei miatt

| (91) | A Bíróságnak az Albany-üggyel (26) kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára hivatkozva a CTIP megerősíti, hogy a szerződéses alapú szakmai programokra – jellegükre és céljukra tekintettel – nem vonatkoznak a közösségi versenyjogi szabályok. |
| --- | --- |

(91)

A Bíróságnak az Albany-üggyel (26) kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára hivatkozva a CTIP megerősíti, hogy a szerződéses alapú szakmai programokra – jellegükre és céljukra tekintettel – nem vonatkoznak a közösségi versenyjogi szabályok.

| (92) | A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy az említett ítélkezési gyakorlat elsődlegesen az ipari vállalkozásoknak egy kizárólagos joggal rendelkező ágazati nyugdíjalapba való kötelező belépésére vonatkozik. Ebben a tekintetben helyénvaló megjegyezni, hogy az első intézkedéssel kapcsolatos adómentességi program önkéntes kollektív szerződések mellett egyéni szerződésekre is irányul. Ezenfelül az intézkedéssel megcélzott kötelező kollektív szerződések a szociális partnerek ilyen kollektív szerződések megkötésével kapcsolatos szabad választásának keretében jönnek létre, és nem az ilyen szerződések megkötésével vagy ágazati, illetve ágazatközi alaphoz való csatlakozással kapcsolatos jogi kötelezettség keretében; az Albany-ügy esetében ez utóbbi helyzet állt fenn. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy az említett ítélkezési gyakorlat elsődlegesen az ipari vállalkozásoknak egy kizárólagos joggal rendelkező ágazati nyugdíjalapba való kötelező belépésére vonatkozik. Ebben a tekintetben helyénvaló megjegyezni, hogy az első intézkedéssel kapcsolatos adómentességi program önkéntes kollektív szerződések mellett egyéni szerződésekre is irányul. Ezenfelül az intézkedéssel megcélzott kötelező kollektív szerződések a szociális partnerek ilyen kollektív szerződések megkötésével kapcsolatos szabad választásának keretében jönnek létre, és nem az ilyen szerződések megkötésével vagy ágazati, illetve ágazatközi alaphoz való csatlakozással kapcsolatos jogi kötelezettség keretében; az Albany-ügy esetében ez utóbbi helyzet állt fenn.

| (93) | A Bíróság ítélete megerősíti továbbá, hogy a társadalombiztosítás jogi rendszerét kiegészítő kockázatbiztosítási programok, mint amilyen a francia hatóságok által jelen esetben bejelentett program, a versenyjog szabályai alá tartoznak, és az ilyen programokat megvalósító alapok teljes mértékben megfelelnek a vállalkozás EUMSZ 101. és azt követő cikke szerinti fogalmának (27). |
| --- | --- |

(93)

A Bíróság ítélete megerősíti továbbá, hogy a társadalombiztosítás jogi rendszerét kiegészítő kockázatbiztosítási programok, mint amilyen a francia hatóságok által jelen esetben bejelentett program, a versenyjog szabályai alá tartoznak, és az ilyen programokat megvalósító alapok teljes mértékben megfelelnek a vállalkozás EUMSZ 101. és azt követő cikke szerinti fogalmának (27).

| (94) | A Bizottság tehát úgy véli, hogy az első intézkedésben foglalt biztosítási program a Szerződés versenyjogi szabályainak hatálya alá tartozik, különösen az állami támogatások tilalmára vonatkozó szabályok hatálya alá. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság tehát úgy véli, hogy az első intézkedésben foglalt biztosítási program a Szerződés versenyjogi szabályainak hatálya alá tartozik, különösen az állami támogatások tilalmára vonatkozó szabályok hatálya alá.

| (95) | A társadalombiztosítás (kötelező betegbiztosítási rendszer) a társadalombiztosítással rendelkezők egészségügyi ellátásainak csak egy részét téríti meg. A kiegészítő egészségbiztosítások tehát átvállalják az ellátások kötelező betegbiztosítási rendszerben nem finanszírozott részét. |
| --- | --- |

(95)

A társadalombiztosítás (kötelező betegbiztosítási rendszer) a társadalombiztosítással rendelkezők egészségügyi ellátásainak csak egy részét téríti meg. A kiegészítő egészségbiztosítások tehát átvállalják az ellátások kötelező betegbiztosítási rendszerben nem finanszírozott részét.

| (96) | A kiegészítő egészségbiztosítási rendszer elsődlegesen a piaci szereplők következő három csoportját foglalja magában:






  — | a kölcsönös biztosításról szóló törvénykönyvben szabályozott kölcsönös biztosítók és egyesületek, |
| --- | --- | --- |

(96)

A kiegészítő egészségbiztosítási rendszer elsődlegesen a piaci szereplők következő három csoportját foglalja magában:

—

a kölcsönös biztosításról szóló törvénykönyvben szabályozott kölcsönös biztosítók és egyesületek,

| — | a társadalombiztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó előtakarékossági intézmények, |
| --- | --- |

—

a társadalombiztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó előtakarékossági intézmények,

| — | a biztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó biztosítótársaságok. |
| --- | --- |

—

a biztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó biztosítótársaságok.

| (97) | A francia hatóságok 2007. december 21-én kelt levele szerint 263 biztosítótársaság, 66 előtakarékossági intézmény és 1 201 kölcsönös biztosító tevékenykedik a kiegészítő egészségbiztosítás piacán. A francia hatóságok azt is kifejtik, hogy 2006-ban az első 20 piaci szereplő a piac mindössze 35 %-át képviselte, és egyikük részesedése sem haladta meg a 4 %-ot, továbbá hogy a piac 65 %-át 1 %-nál kisebb részesedéssel rendelkező szereplők adták (28). |
| --- | --- |

(97)

A francia hatóságok 2007. december 21-én kelt levele szerint 263 biztosítótársaság, 66 előtakarékossági intézmény és 1 201 kölcsönös biztosító tevékenykedik a kiegészítő egészségbiztosítás piacán. A francia hatóságok azt is kifejtik, hogy 2006-ban az első 20 piaci szereplő a piac mindössze 35 %-át képviselte, és egyikük részesedése sem haladta meg a 4 %-ot, továbbá hogy a piac 65 %-át 1 %-nál kisebb részesedéssel rendelkező szereplők adták (28).

| (98) | A 2009-ben közzétett hivatalos adatok szerint az e piacon tevékenykedő szereplők száma 2008 végén nem haladta meg a 876-ot, és 2001 óta folyamatosan csökken (2008-ra 2001-hez képest 48 %-os csökkenés következett be) (29). A kölcsönös biztosítók száma 748, a biztosítótársaságoké 92, az előtakarékossági intézményeké pedig 36. |
| --- | --- |

(98)

A 2009-ben közzétett hivatalos adatok szerint az e piacon tevékenykedő szereplők száma 2008 végén nem haladta meg a 876-ot, és 2001 óta folyamatosan csökken (2008-ra 2001-hez képest 48 %-os csökkenés következett be) (29). A kölcsönös biztosítók száma 748, a biztosítótársaságoké 92, az előtakarékossági intézményeké pedig 36.

| (99) | Az Autorité française de la Concurrence (Francia Versenyhatóság) közelmúltbeli elemzése szerint az egyéni kiegészítő egészségbiztosítás piacán a legnagyobb piaci részesedéseket a következők birtokolták: Mutuelle Générale de l’Education Nationale (MGEN; 7,7 %-os piaci részesedés), a Groupama kölcsönös biztosítótársaság (30) (6,7 %-os piaci részesedés), továbbá a Swiss LIFE biztosító (4 %-os piaci részesedés) (31). |
| --- | --- |

(99)

Az Autorité française de la Concurrence (Francia Versenyhatóság) közelmúltbeli elemzése szerint az egyéni kiegészítő egészségbiztosítás piacán a legnagyobb piaci részesedéseket a következők birtokolták: Mutuelle Générale de l’Education Nationale (MGEN; 7,7 %-os piaci részesedés), a Groupama kölcsönös biztosítótársaság (30) (6,7 %-os piaci részesedés), továbbá a Swiss LIFE biztosító (4 %-os piaci részesedés) (31).

| (100) | A kollektív kiegészítő biztosítási piacot illetően a legnagyobb piaci részesedéssel a következők rendelkeznek: Axa (17,51 %-os piaci részesedés), az előtakarékossági intézmények Malakoff-Médéric csoportja (8,7 %-os piaci részesedés), illetve az AG2R-La Mondiale-Prémalliance csoport (32) (6,9 %-os piaci részesedés) (33). |
| --- | --- |

(100)

A kollektív kiegészítő biztosítási piacot illetően a legnagyobb piaci részesedéssel a következők rendelkeznek: Axa (17,51 %-os piaci részesedés), az előtakarékossági intézmények Malakoff-Médéric csoportja (8,7 %-os piaci részesedés), illetve az AG2R-La Mondiale-Prémalliance csoport (32) (6,9 %-os piaci részesedés) (33).

| (101) | Annak ellenére, hogy ilyen tárgyú kéréssel fordult a francia hatóságokhoz, a Bizottság nem rendelkezik pontosabb információkkal a kiegészítő egészségbiztosítási piac struktúrájával kapcsolatban, például a kölcsönös biztosítótársaságok, kölcsönös biztosítók és ezek egyesületei, valamint az előtakarékossági intézmények csoportosulásainak vonatkozásában. Ezenfelül a Bizottság ilyen irányú kérései ellenére a francia hatóságok nem tudtak a szolidáris és felelősségalapú szerződésekre vonatkozó statisztikákat átadni (sem globális szinten, sem a piaci szereplők egyes kategóriáinak szintjén). A (102) és (103) preambulumbekezdésben szereplő táblázatokban ismertetett statisztikák tehát a kiegészítő egészségbiztosítási piac egészére vonatkoznak, ideértve azokat a szerződéseket is, amelyek nem felelnek meg a bejelentett intézkedésben foglalt kedvezményekre való jogosultság feltételeinek. A francia Cour des Comptes (Számvevőszék) 2008-ban közzétett jelentése (34) másfelől hangsúlyozza, hogy sem a biztosítottak számát, sem azok különböző biztosítói kategóriák, illetve szerződéstípusok (egyéni szerződés, önkéntes kollektív szerződés, kötelező kollektív szerződés) közötti megoszlását, sem a háztartási és jövedelmi kategóriák szerint megtérített költségek összegét tekintve nincsenek jelentős statisztikák a kiegészítő egészségbiztosításra vonatkozóan. A nemzeti versenyhatóság által végzett elemzések alapján az egyéni szerződések esetében (35) a piac mindazonáltal széttagoltnak, sőt rendkívül széttagoltnak tűnik; ezek a szerződések azonban csak az első bejelentett intézkedéssel érintett egyik alpiacot alkotják. |
| --- | --- |

(101)

Annak ellenére, hogy ilyen tárgyú kéréssel fordult a francia hatóságokhoz, a Bizottság nem rendelkezik pontosabb információkkal a kiegészítő egészségbiztosítási piac struktúrájával kapcsolatban, például a kölcsönös biztosítótársaságok, kölcsönös biztosítók és ezek egyesületei, valamint az előtakarékossági intézmények csoportosulásainak vonatkozásában. Ezenfelül a Bizottság ilyen irányú kérései ellenére a francia hatóságok nem tudtak a szolidáris és felelősségalapú szerződésekre vonatkozó statisztikákat átadni (sem globális szinten, sem a piaci szereplők egyes kategóriáinak szintjén). A (102) és (103) preambulumbekezdésben szereplő táblázatokban ismertetett statisztikák tehát a kiegészítő egészségbiztosítási piac egészére vonatkoznak, ideértve azokat a szerződéseket is, amelyek nem felelnek meg a bejelentett intézkedésben foglalt kedvezményekre való jogosultság feltételeinek. A francia Cour des Comptes (Számvevőszék) 2008-ban közzétett jelentése (34) másfelől hangsúlyozza, hogy sem a biztosítottak számát, sem azok különböző biztosítói kategóriák, illetve szerződéstípusok (egyéni szerződés, önkéntes kollektív szerződés, kötelező kollektív szerződés) közötti megoszlását, sem a háztartási és jövedelmi kategóriák szerint megtérített költségek összegét tekintve nincsenek jelentős statisztikák a kiegészítő egészségbiztosításra vonatkozóan. A nemzeti versenyhatóság által végzett elemzések alapján az egyéni szerződések esetében (35) a piac mindazonáltal széttagoltnak, sőt rendkívül széttagoltnak tűnik; ezek a szerződések azonban csak az első bejelentett intézkedéssel érintett egyik alpiacot alkotják.

| (102) | 2001 és 2007 között ez az ágazat erőteljesen fejlődött, amint azt az e preambulumbekezdés végén szereplő táblázat is tanúsítja (36). Az e szervezetek összes forgalma 2007-ben elérte a 27,4 milliárd EUR-t, ez 55,8 %-os növekedést, azaz évi 7,6 %-os növekedési rátát jelent 2001-hez képest. A 2008-ra vonatkozó forgalom meghaladja a 29 milliárd EUR-t, ami 6 %-os növekedést jelent 2007-hez képest (37).

  A kiegészítő biztosítást nyújtó intézmények forgalmának alakulása 2001–2007 között










  (milliárd EUR) |
| --- | --- |
| | Kölcsönös biztosítók | Előtakarékossági intézmények | Biztosítótársaságok | Összesen |
| 2001 | 10,6 | 3,3 | 3,7 | 17,6 |
| 2007 | 16,0 | 4,7 | 6,7 | 27,4 |
| 2001–2007 | +50,5 % | +43,15 % | +82,13 % | +55,8 % |

(102)

2001 és 2007 között ez az ágazat erőteljesen fejlődött, amint azt az e preambulumbekezdés végén szereplő táblázat is tanúsítja (36). Az e szervezetek összes forgalma 2007-ben elérte a 27,4 milliárd EUR-t, ez 55,8 %-os növekedést, azaz évi 7,6 %-os növekedési rátát jelent 2001-hez képest. A 2008-ra vonatkozó forgalom meghaladja a 29 milliárd EUR-t, ami 6 %-os növekedést jelent 2007-hez képest (37).

A kiegészítő biztosítást nyújtó intézmények forgalmának alakulása 2001–2007 között

(milliárd EUR)

Kölcsönös biztosítók

Előtakarékossági intézmények

Biztosítótársaságok

Összesen

2001

10,6

3,3

3,7

17,6

2007

16,0

4,7

6,7

27,4

2001–2007

+50,5 %

+43,15 %

+82,13 %

+55,8 %

| (103) | A francia hatóságok által átadott számadatok szerint az egyéni és kollektív szerződések közötti megoszlás a következő (2004-re vonatkozó számadatok): | Előtakarékossági intézmények | Kölcsönös biztosítók | Biztosítótársaságok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kollektív szerződések | 38 % | 33 % | 29 % |
| Egyéni szerződések | 6 % | 67 % | 27 % |
| Kollektív + egyéni szerződések | 18 % | 54 % | 28 % |

(103)

A francia hatóságok által átadott számadatok szerint az egyéni és kollektív szerződések közötti megoszlás a következő (2004-re vonatkozó számadatok):

Előtakarékossági intézmények

Kölcsönös biztosítók

Biztosítótársaságok

Kollektív szerződések

38 %

33 %

29 %

Egyéni szerződések

6 %

67 %

27 %

Kollektív + egyéni szerződések

18 %

54 %

28 %

| (104) | Míg a kölcsönös biztosítók és egyesületek főként egyéni szerződéseket kötnek, az előtakarékossági intézmények lényegében kollektív szerződésekkel foglalkoznak (vállalati vagy ágazati szintű szerződések). A biztosítótársaságok portfóliója jóval kiegyensúlyozottabb. |
| --- | --- |

(104)

Míg a kölcsönös biztosítók és egyesületek főként egyéni szerződéseket kötnek, az előtakarékossági intézmények lényegében kollektív szerződésekkel foglalkoznak (vállalati vagy ágazati szintű szerződések). A biztosítótársaságok portfóliója jóval kiegyensúlyozottabb.

| (105) | A lakosság biztosítottságának aránya másfelől jelentősen növekedett, az 1996. évi 84 %-ról 2006-ban 92,8 %-ra. A kölcsönös biztosítás területén a kedvezményezettek száma 32–38 millió között van, a biztosítótársaságok esetében ez a szám 13 millió, az előtakarékossági intézményeknél pedig 11 millió, amely számokhoz hozzá kell adni a leginkább rászorulóknak ingyenes kiegészítő egészségbiztosítást nyújtó CMU-C (általános betegbiztosítási) alapok 4 millió kedvezményezettjét. Ez azt jelenti, hogy napjainkban a franciák 7–8 %-a valószínűleg nem rendelkezik kiegészítő biztosítással (38). |
| --- | --- |

(105)

A lakosság biztosítottságának aránya másfelől jelentősen növekedett, az 1996. évi 84 %-ról 2006-ban 92,8 %-ra. A kölcsönös biztosítás területén a kedvezményezettek száma 32–38 millió között van, a biztosítótársaságok esetében ez a szám 13 millió, az előtakarékossági intézményeknél pedig 11 millió, amely számokhoz hozzá kell adni a leginkább rászorulóknak ingyenes kiegészítő egészségbiztosítást nyújtó CMU-C (általános betegbiztosítási) alapok 4 millió kedvezményezettjét. Ez azt jelenti, hogy napjainkban a franciák 7–8 %-a valószínűleg nem rendelkezik kiegészítő biztosítással (38).

| (106) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(106)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

| (107) | Egy intézkedés állami támogatássá minősítése feltételezi tehát, hogy a következő kumulatív feltételek teljesülnek: 1. a szóban forgó intézkedés előnyt biztosít, 2. állami forrásból származik, 3. az előny szelektív, és 4. az adott intézkedés torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(107)

Egy intézkedés állami támogatássá minősítése feltételezi tehát, hogy a következő kumulatív feltételek teljesülnek: 1. a szóban forgó intézkedés előnyt biztosít, 2. állami forrásból származik, 3. az előny szelektív, és 4. az adott intézkedés torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (108) | Kétség sem férhet ahhoz, hogy a társasági adó vagy a területi gazdasági hozzájárulás alóli mentességek vagy ezek csökkentései, amelyek eredményeként az érintett vállalkozások által szokásosan viselendő terhek megszűnnek vagy csökkennek, előnyt jelentenek a kedvezményezettnek (39). Ezen az alapon tehát ezen adómentességek vagy adócsökkentések gazdasági előnynek minősülnek. |
| --- | --- |

(108)

Kétség sem férhet ahhoz, hogy a társasági adó vagy a területi gazdasági hozzájárulás alóli mentességek vagy ezek csökkentései, amelyek eredményeként az érintett vállalkozások által szokásosan viselendő terhek megszűnnek vagy csökkennek, előnyt jelentenek a kedvezményezettnek (39). Ezen az alapon tehát ezen adómentességek vagy adócsökkentések gazdasági előnynek minősülnek.

| (109) | Ami a CTIP által egy esetleges közfeladatra tett hivatkozásokat illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az Altmark-ügyben (40) meghatározott (az általános gazdasági érdekű szolgáltatások egyes eseteiben magának a támogatássá minősítésnek a kizárásához szükséges) feltételek jelen esetben nem teljesülnek (lásd különösen a 144. pontot, az Altmark-ítélet harmadik feltételét, amely lényegében a túlkompenzáció hiányával kapcsolatos). Itt tehát mindenképpen gazdasági előnyről van szó. |
| --- | --- |

(109)

Ami a CTIP által egy esetleges közfeladatra tett hivatkozásokat illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az Altmark-ügyben (40) meghatározott (az általános gazdasági érdekű szolgáltatások egyes eseteiben magának a támogatássá minősítésnek a kizárásához szükséges) feltételek jelen esetben nem teljesülnek (lásd különösen a 144. pontot, az Altmark-ítélet harmadik feltételét, amely lényegében a túlkompenzáció hiányával kapcsolatos). Itt tehát mindenképpen gazdasági előnyről van szó.

| (110) | Ezeket az előnyöket a francia állam biztosítja, amely ezzel lemond az adóbevételei behajtásáról. Az előnyt tehát állami forrásokból nyújtják. |
| --- | --- |

(110)

Ezeket az előnyöket a francia állam biztosítja, amely ezzel lemond az adóbevételei behajtásáról. Az előnyt tehát állami forrásokból nyújtják.

| (111) | Az intézkedés emellett szelektív jellegű is. A szelektivitás egyfelől abból ered, hogy a szóban forgó intézkedést egy adott gazdasági ágazatra, nevezetesen a biztosítási ágazatra, másfelől pedig, hogy ezen az ágazaton belül is meghatározott típusú szerződésekre (alágazatra) korlátozzák. E tekintetben helyénvaló mindenekelőtt megállapítani, hogy a társasági adó olyan adó, amelynek hatálya minden társaságra kiterjed, bármely ágazatban működjenek is. Ha ez az adómentesség kizárólag a biztosítási ágazatban alkalmazandó, az eltérést jelent a társasági adó általános rendszerétől, és ezáltal egyes vállalkozásokat részesít egyedi módon előnyben. Ez igaz a területi gazdasági hozzájárulás alóli mentesítésre is. Másfelől a szóban forgó mentesség a biztosítási ágazaton belül bizonyos betegbiztosítási szerződések kialakítását részesíti előnyben, jelen esetben a szolidáris és felelősségalapú betegbiztosítási szerződéseket. Az intézkedés tehát a „szolidáris” típusú szerződésekkel foglalkozó gazdasági szereplőket részesíti előnyben a „klasszikus” szerződéseket kínáló gazdasági szereplők kárára. |
| --- | --- |

(111)

Az intézkedés emellett szelektív jellegű is. A szelektivitás egyfelől abból ered, hogy a szóban forgó intézkedést egy adott gazdasági ágazatra, nevezetesen a biztosítási ágazatra, másfelől pedig, hogy ezen az ágazaton belül is meghatározott típusú szerződésekre (alágazatra) korlátozzák. E tekintetben helyénvaló mindenekelőtt megállapítani, hogy a társasági adó olyan adó, amelynek hatálya minden társaságra kiterjed, bármely ágazatban működjenek is. Ha ez az adómentesség kizárólag a biztosítási ágazatban alkalmazandó, az eltérést jelent a társasági adó általános rendszerétől, és ezáltal egyes vállalkozásokat részesít egyedi módon előnyben. Ez igaz a területi gazdasági hozzájárulás alóli mentesítésre is. Másfelől a szóban forgó mentesség a biztosítási ágazaton belül bizonyos betegbiztosítási szerződések kialakítását részesíti előnyben, jelen esetben a szolidáris és felelősségalapú betegbiztosítási szerződéseket. Az intézkedés tehát a „szolidáris” típusú szerződésekkel foglalkozó gazdasági szereplőket részesíti előnyben a „klasszikus” szerződéseket kínáló gazdasági szereplők kárára.

| (112) | Végül azon felül, hogy a biztosítási ágazatra kiterjed az Európai Unión belüli kereskedelem, helyénvaló emlékeztetni arra, hogy amikor egy tagállam támogatást nyújt valamely vállalkozásnak, a belföldi tevékenység ugyanazon a szinten maradhat vagy növekedhet, ezáltal a többi tagállamban letelepedett vállalkozásoknak az e tagállam piacára való belépési esélyei csökkennek (41). |
| --- | --- |

(112)

Végül azon felül, hogy a biztosítási ágazatra kiterjed az Európai Unión belüli kereskedelem, helyénvaló emlékeztetni arra, hogy amikor egy tagállam támogatást nyújt valamely vállalkozásnak, a belföldi tevékenység ugyanazon a szinten maradhat vagy növekedhet, ezáltal a többi tagállamban letelepedett vállalkozásoknak az e tagállam piacára való belépési esélyei csökkennek (41).

| (113) | Az érintett vállalkozások helyzete ezáltal az Európai Unión belüli kereskedelemben megerősödik. Ez az intézkedés tehát alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt és érintse a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(113)

Az érintett vállalkozások helyzete ezáltal az Európai Unión belüli kereskedelemben megerősödik. Ez az intézkedés tehát alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt és érintse a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (114) | Meg kell tehát állapítani, hogy az első intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint ténylegesen állami támogatásnak minősül. Franciaország nem vitatja ezt a minősítést. |
| --- | --- |

(114)

Meg kell tehát állapítani, hogy az első intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint ténylegesen állami támogatásnak minősül. Franciaország nem vitatja ezt a minősítést.

| (115) | Mivel a bejelentett intézkedés állami támogatásnak minősül, helyénvaló elemezni annak belső piaccal való összeegyeztethetőségét. A francia hatóságok úgy vélik, hogy a szóban forgó intézkedés az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint összeegyeztethető állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(115)

Mivel a bejelentett intézkedés állami támogatásnak minősül, helyénvaló elemezni annak belső piaccal való összeegyeztethetőségét. A francia hatóságok úgy vélik, hogy a szóban forgó intézkedés az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint összeegyeztethető állami támogatásnak minősül.

| (116) | Az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint: „A belső piaccal összeegyeztethető: a) a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, feltéve, hogy azt a termék származásán alapuló megkülönböztetés nélkül nyújtják”. |
| --- | --- |

(116)

Az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint: „A belső piaccal összeegyeztethető: a) a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, feltéve, hogy azt a termék származásán alapuló megkülönböztetés nélkül nyújtják”.

| (117) | Egy állami támogatással kapcsolatos intézkedés akkor egyeztethető össze e rendelkezés alapján, ha az alábbi mindhárom feltétel teljesül:






  1. | a támogatás szociális jellegű; |
| --- | --- | --- |

(117)

Egy állami támogatással kapcsolatos intézkedés akkor egyeztethető össze e rendelkezés alapján, ha az alábbi mindhárom feltétel teljesül:

1.

a támogatás szociális jellegű;

| 2. | azt magánszemély fogyasztóknak nyújtják; |
| --- | --- |

2.

azt magánszemély fogyasztóknak nyújtják;

| 3. | azt a termék származásán alapuló megkülönböztetés nélkül nyújtják. |
| --- | --- |

3.

azt a termék származásán alapuló megkülönböztetés nélkül nyújtják.

| (118) | Helyénvaló mindenekelőtt pontosítani, hogy az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdése eltér az állami támogatások tilalmának az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt elvétől, ezért azt szigorúan kell értelmezni (42). |
| --- | --- |

(118)

Helyénvaló mindenekelőtt pontosítani, hogy az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdése eltér az állami támogatások tilalmának az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt elvétől, ezért azt szigorúan kell értelmezni (42).

| (119) | Ami különösen az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdése a) pontjának alkalmazását illeti, ki kell emelni mindazonáltal, hogy a Bizottság határozathozatali gyakorlata nem zárja ki, hogy a támogatást olyan közvetítőnek nyújtsák, aki vállalja, hogy azt továbbadja a magánszemély fogyasztóknak (43). Mindazonáltal ilyen esetben szükséges, hogy a bevezetett mechanizmus garantálja az előny végső fogyasztó számára történő tényleges továbbadását. |
| --- | --- |

(119)

Ami különösen az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdése a) pontjának alkalmazását illeti, ki kell emelni mindazonáltal, hogy a Bizottság határozathozatali gyakorlata nem zárja ki, hogy a támogatást olyan közvetítőnek nyújtsák, aki vállalja, hogy azt továbbadja a magánszemély fogyasztóknak (43). Mindazonáltal ilyen esetben szükséges, hogy a bevezetett mechanizmus garantálja az előny végső fogyasztó számára történő tényleges továbbadását.

| (120) | A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés szociális jellege (első feltétel) látszólag teljesen megalapozott a tekintetben, hogy annak célja kiegészítő egészségbiztosítás nyújtása azon személyek számára, akik a koruknál, egészségi állapotuknál vagy anyagi helyzetüknél fogva nehezen juthatnak ilyenhez. A CGI 207. cikke ugyanis olyan szociális feltételeket ír elő, amelyeket a biztosítóknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy az intézkedés kedvezményében részesülhessenek (44). Ezek a kritériumok bizonyos veszélyeztetett csoportokkal, például az alacsony jövedelemmel rendelkezőkkel vagy idősekkel kapcsolatban minimális arányokat írnak elő az érintett szervezetek portfóliójában. A rendelet francia hatóságok által átadott előzetes tervezete tartalmaz néhány, a biztosítottak szociális helyzetének függvényében alkalmazandó díjszabási modulációs szabályt (45), ezzel megerősíti az intézkedés veszélyeztetett csoportok tekintetében megnyilvánuló szociális jellegét. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés szociális jellege (első feltétel) látszólag teljesen megalapozott a tekintetben, hogy annak célja kiegészítő egészségbiztosítás nyújtása azon személyek számára, akik a koruknál, egészségi állapotuknál vagy anyagi helyzetüknél fogva nehezen juthatnak ilyenhez. A CGI 207. cikke ugyanis olyan szociális feltételeket ír elő, amelyeket a biztosítóknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy az intézkedés kedvezményében részesülhessenek (44). Ezek a kritériumok bizonyos veszélyeztetett csoportokkal, például az alacsony jövedelemmel rendelkezőkkel vagy idősekkel kapcsolatban minimális arányokat írnak elő az érintett szervezetek portfóliójában. A rendelet francia hatóságok által átadott előzetes tervezete tartalmaz néhány, a biztosítottak szociális helyzetének függvényében alkalmazandó díjszabási modulációs szabályt (45), ezzel megerősíti az intézkedés veszélyeztetett csoportok tekintetében megnyilvánuló szociális jellegét.

| (121) | Ezzel szemben az intézkedés Bizottság általi vizsgálatából nem lehet arra következtetni, hogy a támogatás ténylegesen a magánszemély fogyasztóknak kedvezne (második kritérium). |
| --- | --- |

(121)

Ezzel szemben az intézkedés Bizottság általi vizsgálatából nem lehet arra következtetni, hogy a támogatás ténylegesen a magánszemély fogyasztóknak kedvezne (második kritérium).

| (122) | A francia hatóságok szerint a vállalkozásoknak nyújtott támogatások közvetve a magánszemély fogyasztók javát szolgálják. A kiegészítő egészségbiztosítási piacon tapasztalható erőteljes verseny a fogyasztóktól követelt díjak összegének rögzítésén keresztül garantálja a vállalkozások által kapott támogatások fogyasztóra történő átruházását. |
| --- | --- |

(122)

A francia hatóságok szerint a vállalkozásoknak nyújtott támogatások közvetve a magánszemély fogyasztók javát szolgálják. A kiegészítő egészségbiztosítási piacon tapasztalható erőteljes verseny a fogyasztóktól követelt díjak összegének rögzítésén keresztül garantálja a vállalkozások által kapott támogatások fogyasztóra történő átruházását.

| (123) | E tekintetben helyénvaló megjegyezni, hogy a Franciaország által a szolidáris betegbiztosítási szerződések tekintetében alkalmazott adómentességet a Bizottság az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdése a) pontjának alkalmazásában összeegyeztethetőnek minősítette (46). Abban az esetben kétség sem férhetett ahhoz, hogy az adómentesség elsősorban a magánszemély fogyasztók javát szolgálta, akikre az adóteher ténylegesen is nehezedett. Az adó összege a díjösszeg egyik alkotóeleme volt, így a szolidáris szerződések után nyújtott adómentesség ennyivel csökkentette a díjak összegét. |
| --- | --- |

(123)

E tekintetben helyénvaló megjegyezni, hogy a Franciaország által a szolidáris betegbiztosítási szerződések tekintetében alkalmazott adómentességet a Bizottság az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdése a) pontjának alkalmazásában összeegyeztethetőnek minősítette (46). Abban az esetben kétség sem férhetett ahhoz, hogy az adómentesség elsősorban a magánszemély fogyasztók javát szolgálta, akikre az adóteher ténylegesen is nehezedett. Az adó összege a díjösszeg egyik alkotóeleme volt, így a szolidáris szerződések után nyújtott adómentesség ennyivel csökkentette a díjak összegét.

| (124) | Jelen esetben a támogatást nem a biztosítottak által fizetendő díjak összegével arányos, közvetett adó alóli mentesség formájában nyújtják, hanem a társasági adó alóli mentesség formájában, amely mentességet az összes biztosított által kötött szolidáris és felelősségalapú szerződések után a biztosító által realizált haszon alapján számítják ki. |
| --- | --- |

(124)

Jelen esetben a támogatást nem a biztosítottak által fizetendő díjak összegével arányos, közvetett adó alóli mentesség formájában nyújtják, hanem a társasági adó alóli mentesség formájában, amely mentességet az összes biztosított által kötött szolidáris és felelősségalapú szerződések után a biztosító által realizált haszon alapján számítják ki.

| (125) | A társasági adó alóli mentesség előnyének tényleges továbbadása a végső fogyasztó felé legalábbis bizonytalannak tűnik. Egyfelől, a Bizottság nem rendelkezik olyan bizonyítékokkal, amelyek igazolnák, hogy a társasági adó (és ennélfogva az ilyen adó alóli mentesség) tényleges hatást gyakorol a magánszemély fogyasztókra az érintett piacon. Másfelől, a francia Cour des Comptes egyik közelmúltbeli jelentése szerint az egészségbiztosítási ágazatban igen jelentősen növekedtek a haszonkulcsok az utóbbi években (a 2003. évi 12 %-ról 2007-ben 23 %-ra) (47). A haszonkulcsok ilyen jelentős növekedésének ismeretében nehéz arra a következtetésre jutni, hogy van olyan piaci mechanizmus, amely garantálja, hogy a társasági adó alóli mentesség tényleges hatást gyakoroljon a végső fogyasztókra. |
| --- | --- |

(125)

A társasági adó alóli mentesség előnyének tényleges továbbadása a végső fogyasztó felé legalábbis bizonytalannak tűnik. Egyfelől, a Bizottság nem rendelkezik olyan bizonyítékokkal, amelyek igazolnák, hogy a társasági adó (és ennélfogva az ilyen adó alóli mentesség) tényleges hatást gyakorol a magánszemély fogyasztókra az érintett piacon. Másfelől, a francia Cour des Comptes egyik közelmúltbeli jelentése szerint az egészségbiztosítási ágazatban igen jelentősen növekedtek a haszonkulcsok az utóbbi években (a 2003. évi 12 %-ról 2007-ben 23 %-ra) (47). A haszonkulcsok ilyen jelentős növekedésének ismeretében nehéz arra a következtetésre jutni, hogy van olyan piaci mechanizmus, amely garantálja, hogy a társasági adó alóli mentesség tényleges hatást gyakoroljon a végső fogyasztókra.

| (126) | A CTIP egyébként megjegyzi, hogy a haszon egy részét tartalékképzésre kell fordítani, hogy tiszteletben tartsák a fizetőképességgel kapcsolatos kötelezettségeket, és így nem tér el a szokásosról, ha legalább az előny egy része arra szolgál, hogy részben vagy teljesen fedezze a szavatolótőke-követelmény évről évre történő növelését. Ez az érv inkább mintha azt igazolná, hogy az intézkedés következtében lehetőség van a biztosítók hasznának növelésére, és nem azt, hogy az érintett kockázatok biztosítási díja csökkenne a fogyasztók javára. |
| --- | --- |

(126)

A CTIP egyébként megjegyzi, hogy a haszon egy részét tartalékképzésre kell fordítani, hogy tiszteletben tartsák a fizetőképességgel kapcsolatos kötelezettségeket, és így nem tér el a szokásosról, ha legalább az előny egy része arra szolgál, hogy részben vagy teljesen fedezze a szavatolótőke-követelmény évről évre történő növelését. Ez az érv inkább mintha azt igazolná, hogy az intézkedés következtében lehetőség van a biztosítók hasznának növelésére, és nem azt, hogy az érintett kockázatok biztosítási díja csökkenne a fogyasztók javára.

| (127) | Végül a Bizottság értékelését Franciaország azon érvelése sem vonja semmiképpen kétségbe, amely szerint a kiegészítő egészségbiztosítási szerződések a biztosítotti kör kialakítását célzó termékek a biztosítóknál, amelyeknek ezért vonzó díjszabási politikát kell folytatniuk. Emlékeztetni kell arra, hogy az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja előírja, hogy az előnyt ténylegesen a magánszemély fogyasztóknak kell átengedni. Ebből következően, egy arra irányuló ösztönző puszta megléte, hogy az előny egy részét a végső fogyasztóknak engedjék át, nem elégíti ki a tényleges átengedés követelményét. |
| --- | --- |

(127)

Végül a Bizottság értékelését Franciaország azon érvelése sem vonja semmiképpen kétségbe, amely szerint a kiegészítő egészségbiztosítási szerződések a biztosítotti kör kialakítását célzó termékek a biztosítóknál, amelyeknek ezért vonzó díjszabási politikát kell folytatniuk. Emlékeztetni kell arra, hogy az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja előírja, hogy az előnyt ténylegesen a magánszemély fogyasztóknak kell átengedni. Ebből következően, egy arra irányuló ösztönző puszta megléte, hogy az előny egy részét a végső fogyasztóknak engedjék át, nem elégíti ki a tényleges átengedés követelményét.

| (128) | A Bizottság tehát úgy véli, hogy az intézkedés nem garantálja az előny tényleges átruházását a magánszemély fogyasztókra, amint azt az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja megköveteli. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság tehát úgy véli, hogy az intézkedés nem garantálja az előny tényleges átruházását a magánszemély fogyasztókra, amint azt az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja megköveteli.

| (129) | A Bizottság vizsgálata azt is megállapítja, hogy nem tartották be a termék származásán alapuló megkülönböztetésmentesség elvét (harmadik kritérium) sem. Annak érdekében, hogy e feltétel teljesüléséről megbizonyosodjunk, meg kell vizsgálni, hogy a fogyasztók az említett támogatás előnyeiből attól függetlenül részesülnek-e, hogy az érintett tagállam által hivatkozott szociális célt betöltő terméket vagy szolgáltatást mely gazdasági szereplő nyújtja, és hogy nincs piacra lépési korlát az Európai Unióban letelepedett biztosítók előtt (48). Márpedig a támogatható szerződések típusára vonatkozó feltételeken kívül a támogatási programot igénybe venni szándékozó vállalkozásoknak a kiegészítő egészségbiztosítási portfóliójukban figyelembe kell venniük a szolidáris és felelősségalapú biztosítások számára (120 000/150 000 szerződés) vagy arányára (85/93 %-os arány) vonatkozó küszöbértékeket is. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság vizsgálata azt is megállapítja, hogy nem tartották be a termék származásán alapuló megkülönböztetésmentesség elvét (harmadik kritérium) sem. Annak érdekében, hogy e feltétel teljesüléséről megbizonyosodjunk, meg kell vizsgálni, hogy a fogyasztók az említett támogatás előnyeiből attól függetlenül részesülnek-e, hogy az érintett tagállam által hivatkozott szociális célt betöltő terméket vagy szolgáltatást mely gazdasági szereplő nyújtja, és hogy nincs piacra lépési korlát az Európai Unióban letelepedett biztosítók előtt (48). Márpedig a támogatható szerződések típusára vonatkozó feltételeken kívül a támogatási programot igénybe venni szándékozó vállalkozásoknak a kiegészítő egészségbiztosítási portfóliójukban figyelembe kell venniük a szolidáris és felelősségalapú biztosítások számára (120 000/150 000 szerződés) vagy arányára (85/93 %-os arány) vonatkozó küszöbértékeket is.

| (130) | A francia hatóságok úgy vélik, hogy ezek a küszöbértékek arra ösztönöznek, hogy nagyszámú ilyen típusú szerződést dolgozzanak ki a biztosított anyagi helyzetével vagy életkorával összefüggő „rossz kockázatok” portfóliókba való felvétele révén, és ezen kívül annak elkerüléséhez is szükségesek, hogy az adókedvezmény a szervezetek tevékenységének csak egy csekély hányadát érintse, továbbá ahhoz, hogy elérjék a szolidaritási és kockázatmegosztási célkitűzéseket. Az intézkedés szociális céljának követése csak egy olyan mechanizmussal biztosítható, amely arra kötelezi a biztosítókat, hogy a betegbiztosítási szerződések tekintetében kialakított portfóliójukba a szolidáris és felelősségalapú szerződések minimális számát vagy jelentős arányát is felvegyék. E küszöbmechanizmus hiányában semmilyen rendelkezés nem garantálná a jelenleg nem biztosított sokaság biztosítottsági arányának növekedését, és az adómentességek puszta holtteher-hatásként jelennének meg a biztosítóknál. A százalékos arányban megadott küszöbérték lehetővé teszi a csaknem kizárólag ilyen szerződésekkel foglalkozó, de a tisztán mennyiségi küszöböt el nem érő, kisebb szervezetek számára, hogy igénybe vegyék az intézkedést, míg az abszolút értékben megadott küszöbértékek az ilyen típusú szerződéseket nagy számban (de nem kizárólagosan) kínáló szervezetek számára teszik lehetővé ugyanezt. |
| --- | --- |

(130)

A francia hatóságok úgy vélik, hogy ezek a küszöbértékek arra ösztönöznek, hogy nagyszámú ilyen típusú szerződést dolgozzanak ki a biztosított anyagi helyzetével vagy életkorával összefüggő „rossz kockázatok” portfóliókba való felvétele révén, és ezen kívül annak elkerüléséhez is szükségesek, hogy az adókedvezmény a szervezetek tevékenységének csak egy csekély hányadát érintse, továbbá ahhoz, hogy elérjék a szolidaritási és kockázatmegosztási célkitűzéseket. Az intézkedés szociális céljának követése csak egy olyan mechanizmussal biztosítható, amely arra kötelezi a biztosítókat, hogy a betegbiztosítási szerződések tekintetében kialakított portfóliójukba a szolidáris és felelősségalapú szerződések minimális számát vagy jelentős arányát is felvegyék. E küszöbmechanizmus hiányában semmilyen rendelkezés nem garantálná a jelenleg nem biztosított sokaság biztosítottsági arányának növekedését, és az adómentességek puszta holtteher-hatásként jelennének meg a biztosítóknál. A százalékos arányban megadott küszöbérték lehetővé teszi a csaknem kizárólag ilyen szerződésekkel foglalkozó, de a tisztán mennyiségi küszöböt el nem érő, kisebb szervezetek számára, hogy igénybe vegyék az intézkedést, míg az abszolút értékben megadott küszöbértékek az ilyen típusú szerződéseket nagy számban (de nem kizárólagosan) kínáló szervezetek számára teszik lehetővé ugyanezt.

| (131) | A Bizottság mindenekelőtt megállapítja, hogy a francia hatóságok nem adtak át pontos információt a szolidáris és felelősségalapú szerződések különböző piaci szereplők közötti jelenlegi megoszlásáról, sem az e szerződések portfóliójukban megjelenő számáról és arányáról. A Bizottság elemzése szerint mindazonáltal megállapítható, hogy a kölcsönös biztosítók és egyesületeik jogszerűen csak szolidáris alapú szerződéseket kínálhatnak (49). A gyakorlatból az is kitűnik, hogy az előtakarékossági intézményekre is ugyanilyen kötelezettség vonatkozik. A kölcsönös biztosítóknak és előtakarékossági intézményeknek tehát mindig meg kell felelniük a százalékos arányban kifejezett küszöbértéknek, míg a szolidáris szerződések piacán csak korlátozottan jelen lévő és ott befektetni kívánó biztosítótársaságoknak nehézségeik lehetnek e küszöbértékek teljesítésekor (akár százalékos arányban, akár abszolút értékben kifejezett küszöbértékekről van szó), és ebből következően az adómentesség igénybevételekor. Különösen igaz ez azokra a biztosítótársaságokra, amelyek jelentős, „klasszikus” kiegészítő egészségbiztosítási szerződésekből álló portfólióval rendelkeznek, amely szerződések nem felelnek meg a szolidáris szerződéssé minősítés tekintetében előírt feltéteknek. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság mindenekelőtt megállapítja, hogy a francia hatóságok nem adtak át pontos információt a szolidáris és felelősségalapú szerződések különböző piaci szereplők közötti jelenlegi megoszlásáról, sem az e szerződések portfóliójukban megjelenő számáról és arányáról. A Bizottság elemzése szerint mindazonáltal megállapítható, hogy a kölcsönös biztosítók és egyesületeik jogszerűen csak szolidáris alapú szerződéseket kínálhatnak (49). A gyakorlatból az is kitűnik, hogy az előtakarékossági intézményekre is ugyanilyen kötelezettség vonatkozik. A kölcsönös biztosítóknak és előtakarékossági intézményeknek tehát mindig meg kell felelniük a százalékos arányban kifejezett küszöbértéknek, míg a szolidáris szerződések piacán csak korlátozottan jelen lévő és ott befektetni kívánó biztosítótársaságoknak nehézségeik lehetnek e küszöbértékek teljesítésekor (akár százalékos arányban, akár abszolút értékben kifejezett küszöbértékekről van szó), és ebből következően az adómentesség igénybevételekor. Különösen igaz ez azokra a biztosítótársaságokra, amelyek jelentős, „klasszikus” kiegészítő egészségbiztosítási szerződésekből álló portfólióval rendelkeznek, amely szerződések nem felelnek meg a szolidáris szerződéssé minősítés tekintetében előírt feltéteknek.

| (132) | Ilyen körülmények között ezek a küszöbértékek nem egyenlő erőfeszítésekre sarkallnak, bármilyen legyen is a biztosító, és ezért nem ösztönzik az ilyen küszöbértékeknek már megfelelő biztosítókat (különösen a kölcsönös biztosítókat, ezek egyesületeit és az előtakarékossági intézményeket). Franciaország állításával ellentétben tehát a küszöbértékek bevezetése nem segít a holtteher-hatás kialakulásának elkerülésében. |
| --- | --- |

(132)

Ilyen körülmények között ezek a küszöbértékek nem egyenlő erőfeszítésekre sarkallnak, bármilyen legyen is a biztosító, és ezért nem ösztönzik az ilyen küszöbértékeknek már megfelelő biztosítókat (különösen a kölcsönös biztosítókat, ezek egyesületeit és az előtakarékossági intézményeket). Franciaország állításával ellentétben tehát a küszöbértékek bevezetése nem segít a holtteher-hatás kialakulásának elkerülésében.

| (133) | A Bizottság szerint e küszöbértékek egyetlen hatása a termék származásán alapuló megkülönböztetés. Így e küszöbértékek alkalmasnak tűnnek arra, hogy egyes szervezetek elől elzárják a mentesség igénybevételének lehetőségét, még akkor is, ha azok a francia hatóságok által támogatni szándékozott szolidáris és felelősségalapú betegbiztosítási szerződéseket nyújtanák. E küszöbértékek ezenfelül előnyben részesíthetik a piacon már jelen levő szervezeteket, és meggátolhatják az érintett piacra történő belépést bizonyos olyan gazdasági szereplők számára, amelyek nem képesek, vagy attól tartanak, hogy nem képesek megfelelni a küszöbértékeknek. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság szerint e küszöbértékek egyetlen hatása a termék származásán alapuló megkülönböztetés. Így e küszöbértékek alkalmasnak tűnnek arra, hogy egyes szervezetek elől elzárják a mentesség igénybevételének lehetőségét, még akkor is, ha azok a francia hatóságok által támogatni szándékozott szolidáris és felelősségalapú betegbiztosítási szerződéseket nyújtanák. E küszöbértékek ezenfelül előnyben részesíthetik a piacon már jelen levő szervezeteket, és meggátolhatják az érintett piacra történő belépést bizonyos olyan gazdasági szereplők számára, amelyek nem képesek, vagy attól tartanak, hogy nem képesek megfelelni a küszöbértékeknek.

| (134) | Végül valószínű, hogy a támogatás összege egyik biztosítótól a másikig aszerint változik, hogy mekkora hasznot realizáltak az érintett ügyleteken, ami nem felel meg annak a követelménynek, hogy a fogyasztóknak attól függetlenül kell a szóban forgó támogatás előnyeiből részesülniük, hogy az érintett tagállam által hivatkozott szociális célt betöltő terméket vagy szolgáltatást mely gazdasági szereplő nyújtja (50). |
| --- | --- |

(134)

Végül valószínű, hogy a támogatás összege egyik biztosítótól a másikig aszerint változik, hogy mekkora hasznot realizáltak az érintett ügyleteken, ami nem felel meg annak a követelménynek, hogy a fogyasztóknak attól függetlenül kell a szóban forgó támogatás előnyeiből részesülniük, hogy az érintett tagállam által hivatkozott szociális célt betöltő terméket vagy szolgáltatást mely gazdasági szereplő nyújtja (50).

| (135) | Meg kell tehát állapítani, hogy a Franciaország által bejelentett, a szolidáris és felelősségalapú szerződések fejlesztésére szolgáló támogatási program az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján nem egyeztethető össze a belső piaccal. |
| --- | --- |

(135)

Meg kell tehát állapítani, hogy a Franciaország által bejelentett, a szolidáris és felelősségalapú szerződések fejlesztésére szolgáló támogatási program az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján nem egyeztethető össze a belső piaccal.

| (136) | Ha Franciaország nem is hivatkozik kifejezetten az állami támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó más rendelkezésre, helyénvaló megállapítani, hogy az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében előírt egyetlen kritérium sem alkalmazható erre az esetre. |
| --- | --- |

(136)

Ha Franciaország nem is hivatkozik kifejezetten az állami támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó más rendelkezésre, helyénvaló megállapítani, hogy az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében előírt egyetlen kritérium sem alkalmazható erre az esetre.

| (137) | Ami az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének az a) ponton kívüli rendelkezéseit illeti, meg kell állapítani, hogy a b) és c) pontban előírt összeegyeztethetőségi kritériumok nyilvánvalóan nem alkalmazhatók erre az esetre. |
| --- | --- |

(137)

Ami az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének az a) ponton kívüli rendelkezéseit illeti, meg kell állapítani, hogy a b) és c) pontban előírt összeegyeztethetőségi kritériumok nyilvánvalóan nem alkalmazhatók erre az esetre.

| (138) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(138)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (139) | Az FNMF szerint a támogatás célja a szolidáris és felelősségalapú jellemzőknek megfelelő kiegészítő egészségbiztosítás kialakításának megkönnyítése olyan feltételek mellett, amelyek nem befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Mindazonáltal a Bizottság ilyen irányú kérése ellenére sem kapott a francia hatóságoktól olyan számszerűsített információkat, amelyek lehetővé tették volna az előző preambulumbekezdésben említett összeegyeztethetőségi kritérium alkalmazhatóságának alátámasztását, sem a meglévő adóügyi intézkedéseknek a szolidáris és felelősségalapú szerződések terjesztésére gyakorolt hatását, sem az előirányzott további előny és az ilyen szerződések kezeléséhez kapcsolódó többletköltségek és követelmények arányát érintően. A Bizottság tehát nem tud megbizonyosodni arról, hogy az előirányzott új mentességek az előírt célhoz szükségesek és azzal arányosak. Mindazonáltal meg kell állapítani, hogy a társasági adó alóli mentesség nem kapcsolódik sem befektetésekhez, sem munkahelyteremtéshez vagy egyedi projektekhez. A mentesség tehát a terhek működési támogatásként értékelhető könnyítését jelenti, amely támogatás az állandó gyakorlat szerint nem tekinthető összeegyeztethetőnek az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(139)

Az FNMF szerint a támogatás célja a szolidáris és felelősségalapú jellemzőknek megfelelő kiegészítő egészségbiztosítás kialakításának megkönnyítése olyan feltételek mellett, amelyek nem befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Mindazonáltal a Bizottság ilyen irányú kérése ellenére sem kapott a francia hatóságoktól olyan számszerűsített információkat, amelyek lehetővé tették volna az előző preambulumbekezdésben említett összeegyeztethetőségi kritérium alkalmazhatóságának alátámasztását, sem a meglévő adóügyi intézkedéseknek a szolidáris és felelősségalapú szerződések terjesztésére gyakorolt hatását, sem az előirányzott további előny és az ilyen szerződések kezeléséhez kapcsolódó többletköltségek és követelmények arányát érintően. A Bizottság tehát nem tud megbizonyosodni arról, hogy az előirányzott új mentességek az előírt célhoz szükségesek és azzal arányosak. Mindazonáltal meg kell állapítani, hogy a társasági adó alóli mentesség nem kapcsolódik sem befektetésekhez, sem munkahelyteremtéshez vagy egyedi projektekhez. A mentesség tehát a terhek működési támogatásként értékelhető könnyítését jelenti, amely támogatás az állandó gyakorlat szerint nem tekinthető összeegyeztethetőnek az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése értelmében.

| (140) | Végül Franciaország nem hivatkozott az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében előírt más összeegyeztethetőségi kritériumra. |
| --- | --- |

(140)

Végül Franciaország nem hivatkozott az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében előírt más összeegyeztethetőségi kritériumra.

| (141) | A CTIP szerint a kollektív szerződéseken és megállapodásokon alapuló intézkedések, mint a szóban forgó intézkedés is, a társadalombiztosítás hiányosságait hivatottak kompenzálni. A Bizottság megjegyzi, hogy a CTIP nem hivatkozik kifejezetten az általános gazdasági érdekű szolgáltatás meglétére, és Franciaország sem hivatkozik az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésére, pedig neki kellene igazolnia, hogy a szóban forgó támogatás összeegyeztethető a Szerződéssel. Ilyen körülmények között a Bizottságnak nem áll módjában a szóban forgó támogatás összeegyeztethetőségének az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének alapján történő értékelése. Másfelől a Bizottság a következőket jegyzi meg. |
| --- | --- |

(141)

A CTIP szerint a kollektív szerződéseken és megállapodásokon alapuló intézkedések, mint a szóban forgó intézkedés is, a társadalombiztosítás hiányosságait hivatottak kompenzálni. A Bizottság megjegyzi, hogy a CTIP nem hivatkozik kifejezetten az általános gazdasági érdekű szolgáltatás meglétére, és Franciaország sem hivatkozik az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésére, pedig neki kellene igazolnia, hogy a szóban forgó támogatás összeegyeztethető a Szerződéssel. Ilyen körülmények között a Bizottságnak nem áll módjában a szóban forgó támogatás összeegyeztethetőségének az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének alapján történő értékelése. Másfelől a Bizottság a következőket jegyzi meg.

| (142) | Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel. |
| --- | --- |

(142)

Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel.

| (143) | A Bíróság ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy azon ágazatok kivételével, amelyekben ezt a kérdést az Európai Unió már szabályozta, a tagállamok tág hatáskörrel rendelkeznek annak megítélésében, hogy a szolgáltatások jellegüknél fogva általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősíthetők-e. Ha feltételezhető is, hogy jelen esetben általános gazdasági érdekű szolgáltatásról van szó (amit Franciaország nem állított), helyénvaló megállapítani, hogy az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a közfeladat ellátásával megbízott vállalkozásoknak adott ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatás ellátásának költségét, figyelembe véve a kapcsolódó bevételeket és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereséget. |
| --- | --- |

(143)

A Bíróság ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy azon ágazatok kivételével, amelyekben ezt a kérdést az Európai Unió már szabályozta, a tagállamok tág hatáskörrel rendelkeznek annak megítélésében, hogy a szolgáltatások jellegüknél fogva általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősíthetők-e. Ha feltételezhető is, hogy jelen esetben általános gazdasági érdekű szolgáltatásról van szó (amit Franciaország nem állított), helyénvaló megállapítani, hogy az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a közfeladat ellátásával megbízott vállalkozásoknak adott ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatás ellátásának költségét, figyelembe véve a kapcsolódó bevételeket és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereséget.

| (144) | Ennek kapcsán elegendő megjegyezni, hogy a szóban forgó adóügyi intézkedés nem tartalmaz olyan mechanizmust, amelynek alapján kizárható lenne a túlkompenzáció az érintett gazdasági szereplőknél felmerülő terhek költségeihez viszonyítva. Meg kell állapítani ugyanis, hogy a szóban forgó támogatás (az érintett gazdasági szereplőknek nyújtott adómentesség) összege semmiképpen sem függ össze a biztosítók által viselt többletköltségekkel. Nem függ össze továbbá a biztosítottak által fizetett díjakkal, sem a szerződések számával. |
| --- | --- |

(144)

Ennek kapcsán elegendő megjegyezni, hogy a szóban forgó adóügyi intézkedés nem tartalmaz olyan mechanizmust, amelynek alapján kizárható lenne a túlkompenzáció az érintett gazdasági szereplőknél felmerülő terhek költségeihez viszonyítva. Meg kell állapítani ugyanis, hogy a szóban forgó támogatás (az érintett gazdasági szereplőknek nyújtott adómentesség) összege semmiképpen sem függ össze a biztosítók által viselt többletköltségekkel. Nem függ össze továbbá a biztosítottak által fizetett díjakkal, sem a szerződések számával.

| (145) | Ezek ismeretében a Bizottság megállapítja, hogy az érintett intézkedést az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján semmi esetre sem lehetne a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítani. |
| --- | --- |

(145)

Ezek ismeretében a Bizottság megállapítja, hogy az érintett intézkedést az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján semmi esetre sem lehetne a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítani.

VIII.2.   Az egyes kollektív kiegészítő biztosítási szerződésekhez kapcsolódó káringadozási tartalékokhoz nyújtott költségvetési juttatások leírása az adóból

| (146) | Az „előtakarékossági” piac mindazon ügyleteket magában foglalja, amelyek célja a társadalombiztosítás jogi rendszerének kiegészítéseképpen az elhalálozással, a személyek testi épségével, az anyasággal, a keresőképtelenséggel, a rokkantsággal vagy a munkanélküliséggel összefüggő kockázatokkal (51) szembeni biztosítás, és e kockázatok megelőzése. |
| --- | --- |

(146)

Az „előtakarékossági” piac mindazon ügyleteket magában foglalja, amelyek célja a társadalombiztosítás jogi rendszerének kiegészítéseképpen az elhalálozással, a személyek testi épségével, az anyasággal, a keresőképtelenséggel, a rokkantsággal vagy a munkanélküliséggel összefüggő kockázatokkal (51) szembeni biztosítás, és e kockázatok megelőzése.

| (147) | Az előtakarékossági biztosítás a következőket teszi lehetővé:






  — | az egészségügyi ellátásokhoz való hozzáférés megkönnyítése azáltal, hogy kiegészítő költségtérítést ad betegség, anyaság, baleset stb. esetén, |
| --- | --- | --- |

(147)

Az előtakarékossági biztosítás a következőket teszi lehetővé:

—

az egészségügyi ellátásokhoz való hozzáférés megkönnyítése azáltal, hogy kiegészítő költségtérítést ad betegség, anyaság, baleset stb. esetén,

| — | a munkabér részleges vagy teljes fenntartásának biztosítása a munka beszüntetése, rokkantság vagy keresőképtelenség esetén, |
| --- | --- |

—

a munkabér részleges vagy teljes fenntartásának biztosítása a munka beszüntetése, rokkantság vagy keresőképtelenség esetén,

| — | tőke és járadék nyújtása a házastárs és a gyermekek számára a biztosított elhalálozása esetén, |
| --- | --- |

—

tőke és járadék nyújtása a házastárs és a gyermekek számára a biztosított elhalálozása esetén,

| — | pénzügyi kiegészítés nyújtása anyagi függőség esetén. |
| --- | --- |

—

pénzügyi kiegészítés nyújtása anyagi függőség esetén.

| (148) | Ezen a piacon háromféle vállalkozás van jelen: a biztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó társaságok (biztosítótársaságok, kölcsönös biztosítótársaságok, bankfiókok); a kölcsönös biztosításról szóló törvénykönyv hatálya alá tartozó kölcsönös biztosítók, valamint a társadalombiztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó előtakarékossági intézmények. |
| --- | --- |

(148)

Ezen a piacon háromféle vállalkozás van jelen: a biztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó társaságok (biztosítótársaságok, kölcsönös biztosítótársaságok, bankfiókok); a kölcsönös biztosításról szóló törvénykönyv hatálya alá tartozó kölcsönös biztosítók, valamint a társadalombiztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó előtakarékossági intézmények.

| (149) | Az előtakarékossági biztosítás megköthető akár kollektív szinten, egy kollektív szerződéshez a munkáltató, a szakmai vagy szakmaközi ágazat közvetítésével csatlakozva, akár egyénileg, a biztosítótársaságot vagy a kölcsönös biztosítót felkeresve. |
| --- | --- |

(149)

Az előtakarékossági biztosítás megköthető akár kollektív szinten, egy kollektív szerződéshez a munkáltató, a szakmai vagy szakmaközi ágazat közvetítésével csatlakozva, akár egyénileg, a biztosítótársaságot vagy a kölcsönös biztosítót felkeresve.

| (150) | Napjainkban a munkavállalók nagy többsége kollektív előtakarékossági szerződés keretében rendelkezik biztosítással. A csatlakozás lehet kötelező vagy önkéntes. |
| --- | --- |

(150)

Napjainkban a munkavállalók nagy többsége kollektív előtakarékossági szerződés keretében rendelkezik biztosítással. A csatlakozás lehet kötelező vagy önkéntes.

| (151) | A kollektív előtakarékossági rendszert háromoldalú kapcsolatrendszer jellemzi:






  — | a munkáltató kötelezettséget vállal munkavállalói felé, és ezen a címen biztosítási szerződést köt (52), |
| --- | --- | --- |

(151)

A kollektív előtakarékossági rendszert háromoldalú kapcsolatrendszer jellemzi:

—

a munkáltató kötelezettséget vállal munkavállalói felé, és ezen a címen biztosítási szerződést köt (52),

| — | a biztosító fedezetet nyújt a kockázattal szemben a járulékok fejében, |
| --- | --- |

—

a biztosító fedezetet nyújt a kockázattal szemben a járulékok fejében,

| — | a munkavállalók a kedvezményezettek. |
| --- | --- |

—

a munkavállalók a kedvezményezettek.

| (152) | A francia hatóságok által a 2005. év vonatkozásában közölt becslések szerint az előtakarékossági piac 20 milliárd EUR éves forgalmat bonyolított (kollektív és egyéni biztosítások). A biztosítótársaságok rendelkeznek a legnagyobb részesedéssel e piacon, ezek a járulékok 71 %-át szedik be, míg az előtakarékossági intézmények és a kölcsönös biztosítók részesedése 21 %, illetve 8 %. Mindazonáltal meg kell említeni, hogy ez utóbbi számadatok ezen ágazat valamennyi szerződéskategóriáját felölelik: azaz az egyéni szerződéseket, az önkéntes kollektív szerződéseket és a kötelező kollektív szerződéseket is. |
| --- | --- |

(152)

A francia hatóságok által a 2005. év vonatkozásában közölt becslések szerint az előtakarékossági piac 20 milliárd EUR éves forgalmat bonyolított (kollektív és egyéni biztosítások). A biztosítótársaságok rendelkeznek a legnagyobb részesedéssel e piacon, ezek a járulékok 71 %-át szedik be, míg az előtakarékossági intézmények és a kölcsönös biztosítók részesedése 21 %, illetve 8 %. Mindazonáltal meg kell említeni, hogy ez utóbbi számadatok ezen ágazat valamennyi szerződéskategóriáját felölelik: azaz az egyéni szerződéseket, az önkéntes kollektív szerződéseket és a kötelező kollektív szerződéseket is.

| (153) | A francia hatóságok egyébként úgy vélik, hogy az elhalálozással, keresőképtelenséggel és rokkantsággal összefüggő kockázatokkal foglalkozó szakmai kijelölési piac (53) meghaladja a 4 milliárd EUR-t, és az előtakarékossági intézmények által fedezett előtakarékossági ügyletek (4,2 milliárd EUR) majdnem egészét lefedi, emellett a biztosítótársaságok és a kölcsönös biztosítók kollektív szerződéseinek egy részét is. Mindazonáltal ez utóbbiak kijelölési piaci részesedéséről nem közöltek pontos számadatot. |
| --- | --- |

(153)

A francia hatóságok egyébként úgy vélik, hogy az elhalálozással, keresőképtelenséggel és rokkantsággal összefüggő kockázatokkal foglalkozó szakmai kijelölési piac (53) meghaladja a 4 milliárd EUR-t, és az előtakarékossági intézmények által fedezett előtakarékossági ügyletek (4,2 milliárd EUR) majdnem egészét lefedi, emellett a biztosítótársaságok és a kölcsönös biztosítók kollektív szerződéseinek egy részét is. Mindazonáltal ez utóbbiak kijelölési piaci részesedéséről nem közöltek pontos számadatot.

| (154) | Jóllehet Franciaország a bejelentésében elfogadta az intézkedés állami támogatássá minősítését, ezt követően megjegyezte, hogy az intézkedésnek legalább egy részét nem kellene az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatásnak tekinteni a kijelölési szerződések sajátosságai miatt (erőteljes megszorítások a díjszabás, a kockázatok kiválasztása és a kezelés tekintetében), amelyek következtében e szerződések rendkívül érzékenyek a kárhányad eredeti becslésekhez viszonyított eltéréseivel kapcsolatos kockázatokkal szemben, ezért teljes mértékben indokolttá teszik a különösen óvatos tartalékképzési programot, így tehát a tartalékokhoz nyújtott juttatások adóból való nagyobb mértékű leírhatóságát is, anélkül hogy mindez előnyhöz vezetne. |
| --- | --- |

(154)

Jóllehet Franciaország a bejelentésében elfogadta az intézkedés állami támogatássá minősítését, ezt követően megjegyezte, hogy az intézkedésnek legalább egy részét nem kellene az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatásnak tekinteni a kijelölési szerződések sajátosságai miatt (erőteljes megszorítások a díjszabás, a kockázatok kiválasztása és a kezelés tekintetében), amelyek következtében e szerződések rendkívül érzékenyek a kárhányad eredeti becslésekhez viszonyított eltéréseivel kapcsolatos kockázatokkal szemben, ezért teljes mértékben indokolttá teszik a különösen óvatos tartalékképzési programot, így tehát a tartalékokhoz nyújtott juttatások adóból való nagyobb mértékű leírhatóságát is, anélkül hogy mindez előnyhöz vezetne.

| (155) | Franciaország úgy véli tehát, hogy az ilyen tartalékokhoz nyújtott juttatások kiigazított és szigorított feltételek melletti, adóból való leírhatóságának a CGI 39d.GB. cikkében előírt általános jogi adóügyi intézkedéseket meghaladó része jogszabályi és prudenciális síkon is indokolható, és nem minősül előnynek. |
| --- | --- |

(155)

Franciaország úgy véli tehát, hogy az ilyen tartalékokhoz nyújtott juttatások kiigazított és szigorított feltételek melletti, adóból való leírhatóságának a CGI 39d.GB. cikkében előírt általános jogi adóügyi intézkedéseket meghaladó része jogszabályi és prudenciális síkon is indokolható, és nem minősül előnynek.

| (156) | Helyénvaló tehát először is megvizsgálni, hogy az intézkedés előnyhöz vezet-e az érintett biztosítóknál. |
| --- | --- |

(156)

Helyénvaló tehát először is megvizsgálni, hogy az intézkedés előnyhöz vezet-e az érintett biztosítóknál.

| (157) | A fent említett törvénykönyv 39. cikke (1) bekezdésének 5. pontja előírja, hogy leírhatók „azok a tartalékok, amelyeket egyértelműen meghatározott és a folyamatban lévő események alapján valószínűleg bekövetkező veszteségek vagy terhek fedezésére képeztek, feltéve, hogy e tartalékokat ténylegesen felvették a pénzügyi év könyvelésébe.” A törvénykönyv egyes esetekben átalányösszegű leírhatóságot állapít meg bizonyos típusú ügyletekre. Különösen igaz ez a biztosítás és a viszontbiztosítás esetében, amelyek vonatkozásában a törvénykönyv 39d.G–39d.GD. cikke konkrét szabályokat ír elő a tartalékok leírhatósága vonatkozásában, hogy figyelembe vegye az elsődleges tevékenységeként éppen a kockázatok biztosítására szakosodott biztosítási ágazat sajátosságait. Az előny esetleges meglétének meghatározásához helyénvaló megbizonyosodni arról, hogy az intézkedéssel érintett ügyletek ténylegesen veszteségeket vagy többletköltségeket vonnak-e maguk után a fent említett törvénykönyv 39. cikke (1) bekezdésének 5. pontja szerint, a 39d.GD. cikkben előírt mértékben. |
| --- | --- |

(157)

A fent említett törvénykönyv 39. cikke (1) bekezdésének 5. pontja előírja, hogy leírhatók „azok a tartalékok, amelyeket egyértelműen meghatározott és a folyamatban lévő események alapján valószínűleg bekövetkező veszteségek vagy terhek fedezésére képeztek, feltéve, hogy e tartalékokat ténylegesen felvették a pénzügyi év könyvelésébe.” A törvénykönyv egyes esetekben átalányösszegű leírhatóságot állapít meg bizonyos típusú ügyletekre. Különösen igaz ez a biztosítás és a viszontbiztosítás esetében, amelyek vonatkozásában a törvénykönyv 39d.G–39d.GD. cikke konkrét szabályokat ír elő a tartalékok leírhatósága vonatkozásában, hogy figyelembe vegye az elsődleges tevékenységeként éppen a kockázatok biztosítására szakosodott biztosítási ágazat sajátosságait. Az előny esetleges meglétének meghatározásához helyénvaló megbizonyosodni arról, hogy az intézkedéssel érintett ügyletek ténylegesen veszteségeket vagy többletköltségeket vonnak-e maguk után a fent említett törvénykönyv 39. cikke (1) bekezdésének 5. pontja szerint, a 39d.GD. cikkben előírt mértékben.

| (158) | Először is helyénvaló azt az elvet követni, amely szerint az elhalálozással, rokkantsággal, keresőképtelenséggel összefüggő kockázatokkal szembeni kiegészítő biztosítás ágazatában a kárkockázat jellege és intenzitása a biztosított sokaság típusától és a biztosítási módoktól függ (egyéni/kollektív, kötelező/önkéntes szerződések). |
| --- | --- |

(158)

Először is helyénvaló azt az elvet követni, amely szerint az elhalálozással, rokkantsággal, keresőképtelenséggel összefüggő kockázatokkal szembeni kiegészítő biztosítás ágazatában a kárkockázat jellege és intenzitása a biztosított sokaság típusától és a biztosítási módoktól függ (egyéni/kollektív, kötelező/önkéntes szerződések).

| (159) | A vállalati szintű megállapodások eredményeként létrejött szerződések, mint például az ilyen megállapodásokból származó kijelölési szerződések korlátozott sokaságot érintenek. Ezek „csúcskockázatot” (az érintett vállalkozásnál felmerülő kárkockázat) vonnak maguk után, ám nem biztosítják a széles körű kockázatmegosztás lehetőségét. Az egy szektorra (ágazatra) irányuló kollektív szerződések szélesebb kört érintenek, ezért eleve nagyobb kockázatmegosztással járnak. Ez utóbbi szerződéstípus tekintetében mindazonáltal erőteljesebb kapcsolat áll fenn a kárhányad és a gazdasági szektor egészét esetlegesen érintő válságidőszakok között. A CTIP szerint a válságidőszakok ágazati szinten erősítik a káringadozásokat. |
| --- | --- |

(159)

A vállalati szintű megállapodások eredményeként létrejött szerződések, mint például az ilyen megállapodásokból származó kijelölési szerződések korlátozott sokaságot érintenek. Ezek „csúcskockázatot” (az érintett vállalkozásnál felmerülő kárkockázat) vonnak maguk után, ám nem biztosítják a széles körű kockázatmegosztás lehetőségét. Az egy szektorra (ágazatra) irányuló kollektív szerződések szélesebb kört érintenek, ezért eleve nagyobb kockázatmegosztással járnak. Ez utóbbi szerződéstípus tekintetében mindazonáltal erőteljesebb kapcsolat áll fenn a kárhányad és a gazdasági szektor egészét esetlegesen érintő válságidőszakok között. A CTIP szerint a válságidőszakok ágazati szinten erősítik a káringadozásokat.

| (160) | Ami a vállalati szintű megállapodásokból eredő kollektív kijelölési szerződéseket illeti, a Bizottság úgy véli, nincs oka feltételezni, hogy a kárkockázat jellege és intenzitása (és ebből következően ingadozása) jelentősen különbözne abban a helyzetben, amikor az ugyanilyen típusú szerződést a szakszervezet és a vezetőség közötti paritásos tárgyaláson (és ebből következően a kijelölési eljáráson) kívül kötik meg. |
| --- | --- |

(160)

Ami a vállalati szintű megállapodásokból eredő kollektív kijelölési szerződéseket illeti, a Bizottság úgy véli, nincs oka feltételezni, hogy a kárkockázat jellege és intenzitása (és ebből következően ingadozása) jelentősen különbözne abban a helyzetben, amikor az ugyanilyen típusú szerződést a szakszervezet és a vezetőség közötti paritásos tárgyaláson (és ebből következően a kijelölési eljáráson) kívül kötik meg.

| (161) | Másfelől, az ágazatra jellemző kárgyakoriságra vonatkozó pontos információk hiányában nem lehet arra következtetni, hogy az ágazati kijelölési szerződések (a konjunktúrára érzékenyebb, de nagyobb kockázatmegosztással jellemezhető szerződések) kockázatainak ingadozásai nagyobb mértékűek lennének, mint ugyanezek a kockázatok a vállalati szintű szerződések (csúcskockázattal és csekélyebb mértékű kockázatmegosztással jellemezhető szerződések) vonatkozásában. |
| --- | --- |

(161)

Másfelől, az ágazatra jellemző kárgyakoriságra vonatkozó pontos információk hiányában nem lehet arra következtetni, hogy az ágazati kijelölési szerződések (a konjunktúrára érzékenyebb, de nagyobb kockázatmegosztással jellemezhető szerződések) kockázatainak ingadozásai nagyobb mértékűek lennének, mint ugyanezek a kockázatok a vállalati szintű szerződések (csúcskockázattal és csekélyebb mértékű kockázatmegosztással jellemezhető szerződések) vonatkozásában.

| (162) | Ezenkívül még ha a kijelöléssel kapcsolatos, Franciaország által hivatkozott megszorítások tényleges hatása abban nyilvánulna is meg, hogy további nyomást gyakorolnak a biztosítók által beszedett díjak szintjén, meg kell állapítani, hogy itt nem a kárterheket, hanem a bevételeket érintő körülményről van szó. Erre a kockázattípusra (bevételkiesés) tehát nem terjed ki a CGI 39. cikke (1) bekezdésének 5. pontja, és ezért nem részesíthető a tartalékokhoz nyújtott leírható juttatások kedvezményében. |
| --- | --- |

(162)

Ezenkívül még ha a kijelöléssel kapcsolatos, Franciaország által hivatkozott megszorítások tényleges hatása abban nyilvánulna is meg, hogy további nyomást gyakorolnak a biztosítók által beszedett díjak szintjén, meg kell állapítani, hogy itt nem a kárterheket, hanem a bevételeket érintő körülményről van szó. Erre a kockázattípusra (bevételkiesés) tehát nem terjed ki a CGI 39. cikke (1) bekezdésének 5. pontja, és ezért nem részesíthető a tartalékokhoz nyújtott leírható juttatások kedvezményében.

| (163) | A kockázat tekintetében nincs tehát bizonyított különbség a kijelölési záradékkal ellátott szerződések és az ugyanezen kockázatok biztosítására kötött, vállalati szintű csoportos szerződések között. Ebből következően a 39d.GD. cikkben előírt további leírhatóság eredményeként az érintett vállalkozások által szokásosan viselendő társaságiadó-terhek megszűnnek vagy csökkennek. Ezért e további leírhatóság gazdasági előnyt jelent. |
| --- | --- |

(163)

A kockázat tekintetében nincs tehát bizonyított különbség a kijelölési záradékkal ellátott szerződések és az ugyanezen kockázatok biztosítására kötött, vállalati szintű csoportos szerződések között. Ebből következően a 39d.GD. cikkben előírt további leírhatóság eredményeként az érintett vállalkozások által szokásosan viselendő társaságiadó-terhek megszűnnek vagy csökkennek. Ezért e további leírhatóság gazdasági előnyt jelent.

| (164) | Ami a Franciaország és a CTIP által egy esetleges közfeladatra tett hivatkozásokat illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az Altmark-ügyben meghatározott (az általános gazdasági érdekű szolgáltatások egyes eseteiben magának a támogatássá minősítésnek a kizárásához szükséges) feltételek nem teljesülnek jelen esetben (lásd különösen a (189) preambulumbekekezdést, az Altmark-ítélet harmadik feltételét, amely valójában a túlkompenzáció hiányával kapcsolatos). Itt tehát mindenképpen gazdasági előnyről van szó. |
| --- | --- |

(164)

Ami a Franciaország és a CTIP által egy esetleges közfeladatra tett hivatkozásokat illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az Altmark-ügyben meghatározott (az általános gazdasági érdekű szolgáltatások egyes eseteiben magának a támogatássá minősítésnek a kizárásához szükséges) feltételek nem teljesülnek jelen esetben (lásd különösen a (189) preambulumbekekezdést, az Altmark-ítélet harmadik feltételét, amely valójában a túlkompenzáció hiányával kapcsolatos). Itt tehát mindenképpen gazdasági előnyről van szó.

| (165) | Az intézkedéssel nyújtott előnyöket a francia állam biztosítja, aki ezzel lemond az adóbevételei behajtásáról. Az előnyt tehát állami forrásokból nyújtják. |
| --- | --- |

(165)

Az intézkedéssel nyújtott előnyöket a francia állam biztosítja, aki ezzel lemond az adóbevételei behajtásáról. Az előnyt tehát állami forrásokból nyújtják.

| (166) | Az első intézkedés tekintetében már kifejtett okokból a második intézkedés is szelektív jellegű. A szelektivitás egyfelől abból ered, hogy a szóban forgó intézkedést egy adott gazdasági ágazatra, nevezetesen a biztosítási ágazatra, másfelől ezen az ágazaton belül is meghatározott típusú szerződésekre (alágazatra) korlátozzák. Az intézkedés a biztosítási ágazat egyes olyan vállalkozásait részesíti előnyben, amelyek elhalálozással és testi károsodásokkal összefüggő kockázatokat biztosító kollektív szerződéseket kötnek a szociális partnerek által lefolytatott kijelölési eljárás keretében. Az intézkedés tehát nem vonatkozik azokra a szerződésekre, amelyek a kijelölési eljárás keretein kívül biztosítják ugyanezeket a kockázatokat. Helyénvaló emellett megállapítani, hogy az intézkedés nem vonatkozik az ugyanilyen típusú kockázatnak kitett viszontbiztosítókra. |
| --- | --- |

(166)

Az első intézkedés tekintetében már kifejtett okokból a második intézkedés is szelektív jellegű. A szelektivitás egyfelől abból ered, hogy a szóban forgó intézkedést egy adott gazdasági ágazatra, nevezetesen a biztosítási ágazatra, másfelől ezen az ágazaton belül is meghatározott típusú szerződésekre (alágazatra) korlátozzák. Az intézkedés a biztosítási ágazat egyes olyan vállalkozásait részesíti előnyben, amelyek elhalálozással és testi károsodásokkal összefüggő kockázatokat biztosító kollektív szerződéseket kötnek a szociális partnerek által lefolytatott kijelölési eljárás keretében. Az intézkedés tehát nem vonatkozik azokra a szerződésekre, amelyek a kijelölési eljárás keretein kívül biztosítják ugyanezeket a kockázatokat. Helyénvaló emellett megállapítani, hogy az intézkedés nem vonatkozik az ugyanilyen típusú kockázatnak kitett viszontbiztosítókra.

| (167) | Helyénvaló mindazonáltal meggyőződni arról, hogy ez a szelektivitás az említett adórendszer jellege és logikája alapján nem indokolt-e. Jóllehet a CGI a tartalékok leírásával kapcsolatban bizonyos típusú tartalékokhoz nyújtott juttatások átalányösszegű leírhatóságáról rendelkezik, meg kell állapítani, hogy a fent említett okokból (lásd a (156)–(163) preambulumbekezdést) a 39d.GB. cikkben megállapított összeget meghaladó leírás nem következik a rendszer logikájából, amely rendszer a tartalékképzést a folyamatban lévő események által valószínűsített veszteségek vagy terhek mértékéig írja elő. |
| --- | --- |

(167)

Helyénvaló mindazonáltal meggyőződni arról, hogy ez a szelektivitás az említett adórendszer jellege és logikája alapján nem indokolt-e. Jóllehet a CGI a tartalékok leírásával kapcsolatban bizonyos típusú tartalékokhoz nyújtott juttatások átalányösszegű leírhatóságáról rendelkezik, meg kell állapítani, hogy a fent említett okokból (lásd a (156)–(163) preambulumbekezdést) a 39d.GB. cikkben megállapított összeget meghaladó leírás nem következik a rendszer logikájából, amely rendszer a tartalékképzést a folyamatban lévő események által valószínűsített veszteségek vagy terhek mértékéig írja elő.

| (168) | Végül azonfelül, hogy a biztosítási ágazatra kiterjed az Európai Unión belüli kereskedelem, helyénvaló emlékeztetni arra, hogy amikor egy tagállam támogatást nyújt valamely vállalkozásnak, a belföldi tevékenység ugyanazon a szinten maradhat vagy növekedhet, ezáltal a többi tagállamban letelepedett vállalkozásoknak az e tagállam piacára való belépési esélyei csökkennek. Az érintett vállalkozások helyzete az Európai Unión belüli kereskedelemben megerősödik. Azt is hozzá kell tenni, hogy a kijelölési szerződések kötelező jellegüknél fogva erősítik a versenytorzulást. Ez az intézkedés tehát alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt és érintse a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(168)

Végül azonfelül, hogy a biztosítási ágazatra kiterjed az Európai Unión belüli kereskedelem, helyénvaló emlékeztetni arra, hogy amikor egy tagállam támogatást nyújt valamely vállalkozásnak, a belföldi tevékenység ugyanazon a szinten maradhat vagy növekedhet, ezáltal a többi tagállamban letelepedett vállalkozásoknak az e tagállam piacára való belépési esélyei csökkennek. Az érintett vállalkozások helyzete az Európai Unión belüli kereskedelemben megerősödik. Azt is hozzá kell tenni, hogy a kijelölési szerződések kötelező jellegüknél fogva erősítik a versenytorzulást. Ez az intézkedés tehát alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt és érintse a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (169) | Meg kell tehát állapítani, hogy a második intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében ténylegesen támogatásnak minősíthető, amennyiben a CGI 39d.GB. cikkében előírt szintet meghaladó leírhatóságról rendelkezik. |
| --- | --- |

(169)

Meg kell tehát állapítani, hogy a második intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében ténylegesen támogatásnak minősíthető, amennyiben a CGI 39d.GB. cikkében előírt szintet meghaladó leírhatóságról rendelkezik.

| (170) | Mivel az intézkedés állami támogatásnak minősül, helyénvaló elemezni annak belső piaccal való összeegyeztethetőségét. A francia hatóságok úgy vélik, hogy a szóban forgó intézkedés az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint összeegyeztethető állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(170)

Mivel az intézkedés állami támogatásnak minősül, helyénvaló elemezni annak belső piaccal való összeegyeztethetőségét. A francia hatóságok úgy vélik, hogy a szóban forgó intézkedés az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint összeegyeztethető állami támogatásnak minősül.

| (171) | A Bizottság mindenekelőtt úgy véli, hogy az intézkedés szociális jellege (első kritérium) annyiban állapítható meg, amennyiben – amint arra a francia hatóságok is hivatkoznak – a kijelölési záradék keretében kezelt ügyletek célja a munkavállalók lehető legszélesebb körű biztosítása a társadalombiztosítás által csekély mértékben átvállalt kockázatokkal (elhalálozással, keresőképtelenséggel, rokkantsággal) szemben. A szociális jelleg nyilvánul meg a következőkben: a generációk, illetve a munkavállalói kategóriák közötti erőteljes kockázatmegosztás, a járulékfizetés egységessége (nincs életkor, nem, egészségi állapot szerinti különbségtétel) valamint szociális jellegű intézkedések (ingyenes jogosultságok munkanélküliség esetén, eltartott gyermekek számára stb.) megvalósítása. Egy önkéntes és tisztán egyéni rendszerben arra is fel kell készülni, hogy a csekély jövedelemmel rendelkező munkavállalói sokaság úgy dönt, hogy nem köt szerződést a súlyos, de kivételes kockázatok biztosítására. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság mindenekelőtt úgy véli, hogy az intézkedés szociális jellege (első kritérium) annyiban állapítható meg, amennyiben – amint arra a francia hatóságok is hivatkoznak – a kijelölési záradék keretében kezelt ügyletek célja a munkavállalók lehető legszélesebb körű biztosítása a társadalombiztosítás által csekély mértékben átvállalt kockázatokkal (elhalálozással, keresőképtelenséggel, rokkantsággal) szemben. A szociális jelleg nyilvánul meg a következőkben: a generációk, illetve a munkavállalói kategóriák közötti erőteljes kockázatmegosztás, a járulékfizetés egységessége (nincs életkor, nem, egészségi állapot szerinti különbségtétel) valamint szociális jellegű intézkedések (ingyenes jogosultságok munkanélküliség esetén, eltartott gyermekek számára stb.) megvalósítása. Egy önkéntes és tisztán egyéni rendszerben arra is fel kell készülni, hogy a csekély jövedelemmel rendelkező munkavállalói sokaság úgy dönt, hogy nem köt szerződést a súlyos, de kivételes kockázatok biztosítására.

| (172) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy vélte, hogy ha a biztosítási szerződés megkötésének időpontját – vagyis a fenti súlyos események bekövetkezése előtti időszakot – veszi alapul, az intézkedés szociális jellege nem kellően bizonyított. Mindazonáltal meg kell állapítani, hogy – amint azt Franciaország is kifejti – a támogatás kockázatok realizálódása előtti, a kérdéses kockázatokkal szembeni biztosítás útján történő odaítélése ténylegesen az egyetlen olyan eszköz, amely a kitűzött szociális cél eléréséhez vezet. |
| --- | --- |

(172)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy vélte, hogy ha a biztosítási szerződés megkötésének időpontját – vagyis a fenti súlyos események bekövetkezése előtti időszakot – veszi alapul, az intézkedés szociális jellege nem kellően bizonyított. Mindazonáltal meg kell állapítani, hogy – amint azt Franciaország is kifejti – a támogatás kockázatok realizálódása előtti, a kérdéses kockázatokkal szembeni biztosítás útján történő odaítélése ténylegesen az egyetlen olyan eszköz, amely a kitűzött szociális cél eléréséhez vezet.

| (173) | Ezzel szemben az első intézkedés vizsgálatának keretében már kifejtett okokból az intézkedés bizottsági vizsgálata nem igazolta, hogy a támogatás azt eredményezné, hogy az előny ténylegesen a magánszemély fogyasztóknál jelenjen meg (második kritérium) A káringadozási tartalékok további leírhatósága következtében csökken vagy megszűnik a társaságiadó-teher, így tehát ez az első intézkedésben foglalt mentességgel egyenértékű hatást vált ki. |
| --- | --- |

(173)

Ezzel szemben az első intézkedés vizsgálatának keretében már kifejtett okokból az intézkedés bizottsági vizsgálata nem igazolta, hogy a támogatás azt eredményezné, hogy az előny ténylegesen a magánszemély fogyasztóknál jelenjen meg (második kritérium) A káringadozási tartalékok további leírhatósága következtében csökken vagy megszűnik a társaságiadó-teher, így tehát ez az első intézkedésben foglalt mentességgel egyenértékű hatást vált ki.

| (174) | Ami a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatában hivatkozott érvét illeti, amely szerint a biztosítóknak nyújtott előny esetleges hatásai valószínűleg nem csak a biztosítottaknál/munkavállalóknál jelennek meg, hanem a munkáltatóknál is (akik átvállalják a díjak egy részének kifizetését), Franciaország és a CTIP úgy vélik, hogy a munkavállalók részvétele a kiegészítő szociális védelmi szerződéses programok finanszírozásában a munkavállalóknak nyújtott juttatásnak tekinthető, és ezeknél jelenik meg előnyként. A Bizottság mindazonáltal azon a véleményen van, hogy még ha a biztosítási program munkáltató általi, munkavállalók javára történő finanszírozása a munkavállalók számára ténylegesen előnyt is jelentene, tagadhatatlan, hogy a járulékok esetleges csökkenése a munkáltató oldalán is csökkenti a terheket, ezért nála is előnyként merül fel. |
| --- | --- |

(174)

Ami a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatában hivatkozott érvét illeti, amely szerint a biztosítóknak nyújtott előny esetleges hatásai valószínűleg nem csak a biztosítottaknál/munkavállalóknál jelennek meg, hanem a munkáltatóknál is (akik átvállalják a díjak egy részének kifizetését), Franciaország és a CTIP úgy vélik, hogy a munkavállalók részvétele a kiegészítő szociális védelmi szerződéses programok finanszírozásában a munkavállalóknak nyújtott juttatásnak tekinthető, és ezeknél jelenik meg előnyként. A Bizottság mindazonáltal azon a véleményen van, hogy még ha a biztosítási program munkáltató általi, munkavállalók javára történő finanszírozása a munkavállalók számára ténylegesen előnyt is jelentene, tagadhatatlan, hogy a járulékok esetleges csökkenése a munkáltató oldalán is csökkenti a terheket, ezért nála is előnyként merül fel.

| (175) | Ami a termék származásán alapuló megkülönböztetés esetleges meglétét illeti (harmadik kritérium), a Bizottság fenntartja értékelését, amely szerint a kijelölési szerződésekkel kapcsolatos tevékenységek előtakarékossági intézmények köré történő nagymértékű összpontosulása ezen intézmények javára szóló tényleges megkülönböztetést jelent. Jóllehet Franciaország nem tudott pontos információkkal szolgálni a különböző piaci szereplők kijelölési piaci részesedéseiről, a Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján megállapítja, hogy a kijelölési szerződések nagy többségét az előtakarékossági intézmények kezelik. |
| --- | --- |

(175)

Ami a termék származásán alapuló megkülönböztetés esetleges meglétét illeti (harmadik kritérium), a Bizottság fenntartja értékelését, amely szerint a kijelölési szerződésekkel kapcsolatos tevékenységek előtakarékossági intézmények köré történő nagymértékű összpontosulása ezen intézmények javára szóló tényleges megkülönböztetést jelent. Jóllehet Franciaország nem tudott pontos információkkal szolgálni a különböző piaci szereplők kijelölési piaci részesedéseiről, a Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján megállapítja, hogy a kijelölési szerződések nagy többségét az előtakarékossági intézmények kezelik.

| (176) | Jóllehet – amint azt a francia hatóságok kifejtik – a biztosító szociális partnerek általi kijelölése a szociális partnerek szabad választásán múlik, meg kell állapítani, hogy egyetlen jogszabályi rendelkezés sem kötelezi a szociális partnereket arra, hogy a szervezet kijelölése során versenyeztessék a piac összes szereplőjét. Az FFSA – nem ellentmondva e tekintetben a francia hatóságoknak – fenntartja, hogy a szociális partnerek inkább létrehoznak egy olyan előtakarékossági intézményt, amelyet ezután saját maguk irányíthatnak. |
| --- | --- |

(176)

Jóllehet – amint azt a francia hatóságok kifejtik – a biztosító szociális partnerek általi kijelölése a szociális partnerek szabad választásán múlik, meg kell állapítani, hogy egyetlen jogszabályi rendelkezés sem kötelezi a szociális partnereket arra, hogy a szervezet kijelölése során versenyeztessék a piac összes szereplőjét. Az FFSA – nem ellentmondva e tekintetben a francia hatóságoknak – fenntartja, hogy a szociális partnerek inkább létrehoznak egy olyan előtakarékossági intézményt, amelyet ezután saját maguk irányíthatnak.

| (177) | Jóllehet az említett Albany-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatból az következik, hogy a szociális partnerek közötti kollektív tárgyalások keretében kötött, szociális célokat kitűző szerződések nem tartoznak az EUMSZ vállalkozások közötti megállapodásokat tiltó 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, meg kell állapítani, hogy – amint azt a Bizottság fentebb jelezte – ezen ítélkezési gyakorlatból semmiképpen nem következik, hogy a kijelölési eljárás keretében egy biztosítónak nyújtott támogatás összeegyeztethető lenne az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontjával. |
| --- | --- |

(177)

Jóllehet az említett Albany-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatból az következik, hogy a szociális partnerek közötti kollektív tárgyalások keretében kötött, szociális célokat kitűző szerződések nem tartoznak az EUMSZ vállalkozások közötti megállapodásokat tiltó 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, meg kell állapítani, hogy – amint azt a Bizottság fentebb jelezte – ezen ítélkezési gyakorlatból semmiképpen nem következik, hogy a kijelölési eljárás keretében egy biztosítónak nyújtott támogatás összeegyeztethető lenne az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontjával.

| (178) | Az előtakarékossági intézményeken kívüli biztosítókat, különösen a vállalati szintű kollektív előtakarékossági piacon aktív biztosítótársaságokat tehát hátrányos megkülönböztetés érheti azzal, hogy a szociális partnerek nem kötelesek a versenyeztetésre, amelynek pedig az lenne a célja, hogy a piacon valamennyi érdekelt szereplő számára lehetővé tegye, hogy ajánlatot tegyen a szociális partnerek által közösen megállapított ellátások biztosítására, és hogy szolgáltatásainak jobb minősége és/vagy alacsonyabb ára miatt őt válasszák. Összehasonlításképpen meg kell jegyezni, hogy a kiegészítő egészségbiztosítással kapcsolatos egyes francia intézkedések olyan mechanizmust írnak elő, amelynek keretében a biztosító(ka)t átlátható pályázati eljárásban választják ki (54). |
| --- | --- |

(178)

Az előtakarékossági intézményeken kívüli biztosítókat, különösen a vállalati szintű kollektív előtakarékossági piacon aktív biztosítótársaságokat tehát hátrányos megkülönböztetés érheti azzal, hogy a szociális partnerek nem kötelesek a versenyeztetésre, amelynek pedig az lenne a célja, hogy a piacon valamennyi érdekelt szereplő számára lehetővé tegye, hogy ajánlatot tegyen a szociális partnerek által közösen megállapított ellátások biztosítására, és hogy szolgáltatásainak jobb minősége és/vagy alacsonyabb ára miatt őt válasszák. Összehasonlításképpen meg kell jegyezni, hogy a kiegészítő egészségbiztosítással kapcsolatos egyes francia intézkedések olyan mechanizmust írnak elő, amelynek keretében a biztosító(ka)t átlátható pályázati eljárásban választják ki (54).

| (179) | Meg kell tehát állapítani, hogy a három összeegyeztethetőségi kritériumból kettő nem teljesül, továbbá hogy az előtakarékossági területen kötött kijelölési szerződéseket szolgáló, Franciaország által bejelentett támogatási program az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján nem egyeztethető össze a belső piaccal. |
| --- | --- |

(179)

Meg kell tehát állapítani, hogy a három összeegyeztethetőségi kritériumból kettő nem teljesül, továbbá hogy az előtakarékossági területen kötött kijelölési szerződéseket szolgáló, Franciaország által bejelentett támogatási program az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján nem egyeztethető össze a belső piaccal.

| (180) | Az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontjában előírt összeegyeztethetőségi kritériumok nyilvánvalóan nem alkalmazhatók erre az esetre. |
| --- | --- |

(180)

Az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontjában előírt összeegyeztethetőségi kritériumok nyilvánvalóan nem alkalmazhatók erre az esetre.

| (181) | Ami az intézkedésnek az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti összeegyeztethetőségét illeti, Franciaország kijelenti, hogy az intézkedés bemutatott szociális célja bizonyítja, hogy a jövőben fontos lesz az előtakarékossági piac fejlődése. Ez a fejlődés a közegészségüggyel, a bizonytalanság elleni küzdelemmel, a gazdasági és szociális kohézióval, a szociális párbeszéd fejlesztésével és a munkavállalók védelmével kapcsolatos célkitűzés keretébe illeszkedik; mindezek az Európai Unió közérdekű céljai is. A Bizottság mindazonáltal úgy véli, hogy az intézkedés szükséges és arányos volta nem bizonyított. Amint azt már az előny meglétével kapcsolatos vizsgálata során is kifejtette, a Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy semmi nem indokolja azon vállalati szintű csoportos szerződéseknek az intézkedés előnyeiből való kizárását, amelyek ugyanezekre a kockázatokra kínálnak biztosítást, de amelyeket nem kijelölési eljárásban kötnek. Az intézkedés tehát aránytalan, mivel nem terjed ki a kijelölési eljáráson kívül kötött szerződésekre. Másfelől meg kell állapítani – amint azt a Bizottság az első intézkedés tekintetében is megtette –, hogy az intézkedés folyamatos teherkönnyítést jelent, amely működési támogatásnak felel meg; a működési támogatás pedig az állandó gyakorlat értelmében nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek a belső piaccal az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(181)

Ami az intézkedésnek az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti összeegyeztethetőségét illeti, Franciaország kijelenti, hogy az intézkedés bemutatott szociális célja bizonyítja, hogy a jövőben fontos lesz az előtakarékossági piac fejlődése. Ez a fejlődés a közegészségüggyel, a bizonytalanság elleni küzdelemmel, a gazdasági és szociális kohézióval, a szociális párbeszéd fejlesztésével és a munkavállalók védelmével kapcsolatos célkitűzés keretébe illeszkedik; mindezek az Európai Unió közérdekű céljai is. A Bizottság mindazonáltal úgy véli, hogy az intézkedés szükséges és arányos volta nem bizonyított. Amint azt már az előny meglétével kapcsolatos vizsgálata során is kifejtette, a Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy semmi nem indokolja azon vállalati szintű csoportos szerződéseknek az intézkedés előnyeiből való kizárását, amelyek ugyanezekre a kockázatokra kínálnak biztosítást, de amelyeket nem kijelölési eljárásban kötnek. Az intézkedés tehát aránytalan, mivel nem terjed ki a kijelölési eljáráson kívül kötött szerződésekre. Másfelől meg kell állapítani – amint azt a Bizottság az első intézkedés tekintetében is megtette –, hogy az intézkedés folyamatos teherkönnyítést jelent, amely működési támogatásnak felel meg; a működési támogatás pedig az állandó gyakorlat értelmében nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek a belső piaccal az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése szerint.

| (182) | Végül Franciaország nem hivatkozott az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében előírt más összeegyeztethetőségi kritériumra. |
| --- | --- |

(182)

Végül Franciaország nem hivatkozott az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében előírt más összeegyeztethetőségi kritériumra.

| (183) | Franciaország és a CTIP szerint a kijelölési eljárás keretében nyújtott előtakarékossági kiegészítő biztosítási ellátások általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak is tekinthetők az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének értelmében, különösen ha az ellátórendszerhez való csatlakozás kötelező, és a rendszer irányítását paritásos alapon oldják meg. Emellett a CTIP hivatkozik a Bíróságnak az Albany-üggyel (55) kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, és kifejti, hogy a kötelező szociális védelmi szerződéses programok általános gazdasági érdekű feladatot teljesítenek. |
| --- | --- |

(183)

Franciaország és a CTIP szerint a kijelölési eljárás keretében nyújtott előtakarékossági kiegészítő biztosítási ellátások általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak is tekinthetők az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének értelmében, különösen ha az ellátórendszerhez való csatlakozás kötelező, és a rendszer irányítását paritásos alapon oldják meg. Emellett a CTIP hivatkozik a Bíróságnak az Albany-üggyel (55) kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, és kifejti, hogy a kötelező szociális védelmi szerződéses programok általános gazdasági érdekű feladatot teljesítenek.

| (184) | E rendelkezés szerint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. Ezenfelül a kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel. |
| --- | --- |

(184)

E rendelkezés szerint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. Ezenfelül a kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel.

| (185) | Amint az az első intézkedés vizsgálatának keretében már kifejtésre került (56), a tagállamok tág hatáskörrel rendelkeznek annak megítélésében, hogy a szolgáltatások jellegüknél fogva általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősíthetők-e. |
| --- | --- |

(185)

Amint az az első intézkedés vizsgálatának keretében már kifejtésre került (56), a tagállamok tág hatáskörrel rendelkeznek annak megítélésében, hogy a szolgáltatások jellegüknél fogva általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősíthetők-e.

| (186) | A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az említett Albany-ügyben a Bíróság azt állapítja meg, hogy egy kiegészítő nyugdíjrendszernek egy meghatározott ágazatban történő igazgatására irányuló kizárólagos jog odaítélése általános érdekű szolgáltatásnak tekinthető, egyúttal hangsúlyozza a kiegészítő nyugdíjak szociális funkciójának jelentőségét. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az említett Albany-ügyben a Bíróság azt állapítja meg, hogy egy kiegészítő nyugdíjrendszernek egy meghatározott ágazatban történő igazgatására irányuló kizárólagos jog odaítélése általános érdekű szolgáltatásnak tekinthető, egyúttal hangsúlyozza a kiegészítő nyugdíjak szociális funkciójának jelentőségét.

| (187) | Ezzel összefüggésben nem kizárt, hogy a biztosítók szociális partnerek általi kijelölés keretében nyújtott ellátásait általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak lehessen tekinteni, amennyiben a kijelölés keretében a szociális partnerek között létrejött megállapodást kötelezővé teszik az érintett ágazat valamennyi vállalkozása (vagy az érintett vállalkozás) számára, és e megállapodás olyan kockázatokra kínál biztosítást, amelyeket a társadalombiztosítás állami rendszere nem vagy nem kielégítően fedez. Ugyanakkor, amint az az első intézkedés vizsgálatakor már említésre került (57), az ilyen mechanizmust támogató pénzügyi intézkedéseknek arra a mértékre kell korlátozódniuk, amely a közfeladat tekintetében a biztosítónál felmerülő többletköltségek ellentételezéséhez szükséges. |
| --- | --- |

(187)

Ezzel összefüggésben nem kizárt, hogy a biztosítók szociális partnerek általi kijelölés keretében nyújtott ellátásait általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak lehessen tekinteni, amennyiben a kijelölés keretében a szociális partnerek között létrejött megállapodást kötelezővé teszik az érintett ágazat valamennyi vállalkozása (vagy az érintett vállalkozás) számára, és e megállapodás olyan kockázatokra kínál biztosítást, amelyeket a társadalombiztosítás állami rendszere nem vagy nem kielégítően fedez. Ugyanakkor, amint az az első intézkedés vizsgálatakor már említésre került (57), az ilyen mechanizmust támogató pénzügyi intézkedéseknek arra a mértékre kell korlátozódniuk, amely a közfeladat tekintetében a biztosítónál felmerülő többletköltségek ellentételezéséhez szükséges.

| (188) | A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály (58) meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a Bizottság az ilyen ellentételezést az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti. Az ellentételezés különösen nem haladhatja meg a közszolgáltatás biztosításának költségét, figyelembe véve a kapcsolódó bevételeket és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereséget. |
| --- | --- |

(188)

A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály (58) meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a Bizottság az ilyen ellentételezést az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti. Az ellentételezés különösen nem haladhatja meg a közszolgáltatás biztosításának költségét, figyelembe véve a kapcsolódó bevételeket és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereséget.

| (189) | E tekintetben helyénvaló mindazonáltal megállapítani, hogy a káringadozási tartalékokhoz nyújtott juttatások további leírhatóságából eredő adómegtakarítás nem felel meg ennek a feltételnek. Ugyanis semmilyen összefüggést nem lehet megállapítani az adómegtakarítás összege és a közszolgáltatás biztosításához kapcsolódó költségek között. |
| --- | --- |

(189)

E tekintetben helyénvaló mindazonáltal megállapítani, hogy a káringadozási tartalékokhoz nyújtott juttatások további leírhatóságából eredő adómegtakarítás nem felel meg ennek a feltételnek. Ugyanis semmilyen összefüggést nem lehet megállapítani az adómegtakarítás összege és a közszolgáltatás biztosításához kapcsolódó költségek között.

| (190) | Franciaország 2008. október 31-én kelt levelében elismeri, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtott ellentételezés (adómegtakarítás) összege nem felel meg a közösségi keretszabályban megállapított feltételeknek. Mindazonáltal úgy véli, hogy ezek a feltételek nem igazodnak az érintett ügyletek egyedi vonásaihoz. Franciaország szerint az adóból való leírhatóság mechanizmusa a szolgáltatás biztosításából eredő többletköltségek pontos értékelése alapján a szubvenciónál alkalmasabbnak és rugalmasabbnak tűnik. |
| --- | --- |

(190)

Franciaország 2008. október 31-én kelt levelében elismeri, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtott ellentételezés (adómegtakarítás) összege nem felel meg a közösségi keretszabályban megállapított feltételeknek. Mindazonáltal úgy véli, hogy ezek a feltételek nem igazodnak az érintett ügyletek egyedi vonásaihoz. Franciaország szerint az adóból való leírhatóság mechanizmusa a szolgáltatás biztosításából eredő többletköltségek pontos értékelése alapján a szubvenciónál alkalmasabbnak és rugalmasabbnak tűnik.

| (191) | A Bizottság mindazonáltal azon a véleményen van, hogy a közösségi keretszabály által megállapított kritériumokat szigorúan be kell tartani, mivel ezek teszik lehetővé egyrészről az általános gazdasági érdekű szolgáltatások megfelelő működése, másrészről a kereskedelem Európai Unió érdekeivel ellentétes fejlődésének meggátolása közötti szükséges egyensúlyt. |
| --- | --- |

(191)

A Bizottság mindazonáltal azon a véleményen van, hogy a közösségi keretszabály által megállapított kritériumokat szigorúan be kell tartani, mivel ezek teszik lehetővé egyrészről az általános gazdasági érdekű szolgáltatások megfelelő működése, másrészről a kereskedelem Európai Unió érdekeivel ellentétes fejlődésének meggátolása közötti szükséges egyensúlyt.

| (192) | A Bizottság tehát azon a véleményen van, hogy az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésében foglalt és a közösségi keretszabályban kifejtett feltételeket nem tartották be, az intézkedést tehát e rendelkezés alapján nem lehet a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítani. |
| --- | --- |

(192)

A Bizottság tehát azon a véleményen van, hogy az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésében foglalt és a közösségi keretszabályban kifejtett feltételeket nem tartották be, az intézkedést tehát e rendelkezés alapján nem lehet a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítani.

IX.   KÖVETKEZTETÉS

| (193) | A Bizottság megállapítja, hogy a Franciaország által bejelentett, a szolidáris és felelősségalapú szerződések, valamint az előtakarékossági kollektív szerződések fejlesztésére szolgáló támogatási programok az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek. Ezenfelül megállapítja, hogy az érintett támogatási programok végrehajtási szabályaik miatt nem felelnek meg sem az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében, sem az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek – bizonyítottan szociális céljuk ellenére sem. E két támogatási programot tehát a belső piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni, |
| --- | --- |

(193)

A Bizottság megállapítja, hogy a Franciaország által bejelentett, a szolidáris és felelősségalapú szerződések, valamint az előtakarékossági kollektív szerződések fejlesztésére szolgáló támogatási programok az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek. Ezenfelül megállapítja, hogy az érintett támogatási programok végrehajtási szabályaik miatt nem felelnek meg sem az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében, sem az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek – bizonyítottan szociális céljuk ellenére sem. E két támogatási programot tehát a belső piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Franciaország által egyrészről a szolidáris és felelősségalapú betegbiztosítási szerződések fejlesztése, másfelől az elhalálozás, keresőképtelenség és rokkantság kockázatával szembeni kollektív kiegészítő biztosítási szerződések fejlesztése érdekében az általános adótörvénykönyv 207. cikke (2) bekezdésének, 1461. cikke 1. pontjának és 39d.GD. cikkének alkalmazásában végrehajtani tervezett támogatási programok a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek.

E támogatási programok ezért nem hajthatók végre.

2. cikk

Franciaország az e határozatról szóló értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedéseiről.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 26-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  2009. december 1-jével az EK-Szerződés 87. és 88. cikke az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., illetve 108. cikke lett. E két esetben a rendelkezések lényegében ugyanazok. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat indokolt esetben az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásokként kell érteni. Az EUMSZ bevezetett bizonyos terminológiai változtatásokat is, a „Közösségből” például „Unió” lett, a „közös piacból” pedig „belső piac”.

1

(2)  HL C 38., 2008.2.12., 10. o.

2

(3)  A Francia Köztársaság Hivatalos Lapjának 303. száma, 2006. december 31., 20228. o., 2. számú szöveg (forrás: http://www.legifrance.gouv.fr).

3

(4)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

4

(5)  HL C 136., 2009.6.16., 13. o., 41. pont.

5

(6)  A bejelentés az iparűzési adó alóli mentességre hivatkozik. Mindazonáltal ennek az adónak a helyébe időközben a területi gazdasági hozzájárulás lépett, amely a vállalkozások ingatlanadójából és a vállalkozások által a hozzáadott érték után fizetendő járulékból áll.

6

(7)  Lásd a Bizottság határozatát (2004. június 2.): Franciaország, állami támogatás E 46/2001, a betegbiztosítási szerződések adómentessége; http://ec.europa.eu/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_e2001_0030.html#46

7

(8)  Lásd a Bizottság határozatát (2010. október 29.): Franciaország, állami támogatás N 401/2010, a szolidáris és felelősség-alapú betegbiztosítási szerződéseknek a biztosítási szerződések különadója alóli mentességével kapcsolatos intézkedés módosítása.

8

(9)  A szerződés felelősségi jellegéről (egyes beavatkozások tekintetében fizetett díjtöbbletre nincs biztosítás, a megelőzéshez kapcsolódó egyes ellátások finanszírozása) szóló rendelkezéseket 2006-ban vezették be.

9

(10)  Egy rendelettervezet 85 %-ban állapítja meg ezt az arányt.

10

(11)  Egy rendelettervezet 93 %-ban állapítja meg ezt az arányt.

11

(12)  Az állam által a biztosítási díj csökkentésének formájában nyújtott támogatás azon személyek számára, akik a családi helyzet szerint meghatározott felső határ alatti pénzügyi forrásokkal rendelkeznek. A támogatás összege a kedvezményezett életkorától függően 100–500 EUR között változik.

12

(13)  A rendelettervezet szerint ez a minimális arány 3 % lenne.

13

(14)  A rendelettervezet szerint az e korcsoportra vonatkozó minimális arány 16 % lenne.

14

(15)  A rendelettervezet szerint az e korcsoportra vonatkozó minimális arány 31 % lenne.

15

(16)  A kockázatokra és kötelezettségekre képezett céltartalék a mérleg forrásoldalán feltüntetett összeg olyan kötelezettségek fedezésére, amelyek lejárta vagy összege nem pontosan meghatározott. A tartalékképzés egyfelől a tartalékokhoz nyújtott juttatások elszámolását (költségszámla), másfelől forrásoldali tartalékot (mérleg) jelent. A káringadozási biztosítástechnikai tartalék a kockázatokra és kötelezettségekre képzett céltartalékok egyik típusa.

16

(17)  HL L 374., 1991.12.31., 7. o.

17

(18)  Lásd a francia társadalombiztosítási törvénykönyv L912-1. cikkét.

18

(19)  A kijelölési intézkedés értelmében a kijelölt biztosító nem dönthet egyoldalúan a biztosítási rendszer megváltoztatásáról, például a járulékok megnöveléséről. A szociális partnerek azok, akik döntést hoznak a rendszer alakulásáról (ellátások javítása, a járulékkulcsok kiigazítása stb.).

19

(20)  Egyrészről a díjak vagy járulékok jogszerűen képzett tartalékokhoz nyújtott juttatásokkal csökkentett összege, másfelől a kárköltség érintett szerződésekkel összefüggő költségekkel növelt összege közötti különbség.

20

(21)  Mivel Franciaország a bejelentett intézkedések vonatkozásában a bejelentéskor elfogadta az állami támogatássá minősítést, a Bizottság beérte e minősítés rövid elemzésével.

21

(22)  Lásd a Bíróságnak a C-67/96. sz., Albany International BV és Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie ügyben 1999. szeptember 21-én hozott ítéletét, EBHT 1999., I-5751. o.

22

Albany International BV és Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie

(23)  Lásd a Bíróságnak a C-67/96. sz., Albany International BV és Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie ügyben hozott, a 22. lábjegyzetben említett ítéletét.

23

Albany International BV és Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie

(24)  Az Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles 2006. évi tevékenységi jelentése szerint 263 biztosítótársaság, 66 előtakarékossági intézmény és 1 201 kölcsönös biztosító tevékenykedik a kiegészítő egészségbiztosítás piacán.

24

(25)  HL C 297., 2005.11.29., 4. o.

25

(26)  Lásd a Bíróságnak a C-67/96. sz., Albany International BV és Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie ügyben hozott, a 22. lábjegyzetben említett ítéletét.

26

Albany International BV és Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie

(27)  Lásd a 22. lábjegyzetben idézett ítélet 71. és azt követő pontjait.

27

(28)  A CMU Alap 2006. évi éves jelentése, http://www.cmu.fr/userdocs/Rapport%202006.pdf, 13. melléklet – a 100 legjelentősebb kiegészítő biztosítást nyújtó szervezet listája.

28

(29)  A CMU Alap 2008. évi tevékenységi jelentése, 2009.5.13., 33. o.

29

(30)  Ebben az esetben nem a kölcsönös biztosításról szóló törvénykönyv hatálya alá tartozó kölcsönös biztosítókról van szó, hanem a biztosítási törvénykönyv hatálya alá tartozó kölcsönös biztosítótársaságokról.

30

(31)  Lásd az Autorité française de la Concurrence 2009. november 4-i 09-DCC-61. sz. határozatát az Altéis és a Releya kölcsönös biztosítók kizárólagos irányításának a Prévadiès kölcsönös biztosító általi megszerzéséről, 4. o.

31

(32)  Ez a csoport többek között előtakarékossági intézményeket, kölcsönös biztosítótársaságokat, kölcsönös biztosítókat és ezek egyesületeit tömöríti.

32

(33)  Lásd a 31. lábjegyzetben már idézett határozatot, 5. o.

33

(34)  Tanulmány a betegséggel összefüggő költségek finanszírozásának megoszlásáról 1996-óta, valamint a kötelező betegbiztosítás, a kiegészítő betegbiztosítás és a háztartások közötti ügyletekről, Cour des Comptes, 2008. április.

34

(35)  Lásd ebben e kérdésben a Bulletin officiel de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (Hivatalos Versenyjogi, Fogyasztóvédelmi és Csalás elleni Közlöny) 2006. szeptember 15-i 7a. számát, 2. o. (A gazdasági, pénzügyi és iparügyi miniszter 2006. augusztus 9-én kelt, a Préviade-Mutouest kölcsönös biztosító tanácsának címzett, a kiegészítő egészségbiztosítási ágazatban zajló egyeztetésről szóló levelének közzététele).

35

(36)  Lásd a Szenátus 2008. június 8-i 385. sz. tájékoztató jelentését a betegbiztosítás finanszírozásának megoszlásáról 1996 óta, valamint a kötelező betegbiztosítás, a kiegészítő betegbiztosítás és a háztartások közötti teherátruházásról, 11. o.

36

(37)  A CMU Alap 2008. évi tevékenységi jelentése, 2009.5.13., 33. o.

37

(38)  Uo., 13. o.

38

(39)  Lásd a Bíróságnak a C-182/03. sz. és C-217/03. sz., Forum 187 ASBL egyesített ügyekben 2006. június 22-én hozott ítéletét, EBHT 2006., I-5479. o., 86. pont, és az idézett ítélkezési gyakorlat.

39

Forum 187 ASBL

(40)  Lásd a Bíróságnak a C-280/00. sz., Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg ügyben 2003. július 24-én hozott ítéletét, EBHT 2003., I-7747. o.

40

Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg

(41)  Lásd ilyen értelemben például a Bíróságnak a C-310/99. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 2002. március 7-én hozott ítéletét, EBHT 2002., I-2289. o., 84. pont.

41

Olaszország kontra Bizottság

(42)  Ami az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének szigorú értelmezését illeti, lásd a Bíróságnak a C-278/00. sz., Görögország kontra Bizottság ügyben 2004. április 29-én hozott ítéletét, EBHT 2000., I-3997. o., 81–82. pont, és a Törvényszék T-171/02. sz., Regione autonoma della Sardegna kontra Bizottság ügyben 2005. június 15-én hozott ítéletét, EBHT 2005., II-2123. o., 165–166. pont.

42

Görögország kontra Bizottság

Regione autonoma della Sardegna kontra Bizottság

(43)  Lásd e tárgyban a Bizottság 2007. május 30-i határozatát, Franciaország, a köztisztviselők kiegészítő szociális védelme, N 911/2006, (34)–(36) preambulumbekezdés.

43

(44)  Lásd e kritériumok bemutatását az e határozat (20) preambulumbekezdésében.

44

(45)  E rendelettervezet szerint a támogatható szerződések legalább 75 %-ának elő kell írnia: 1. vagy azt, hogy ingyenesen és legalább a társadalombiztosítási díjak szintjén fenn kell tartani a biztosított és adott esetben az általa eltartottak számára a szerződésben előírt garanciákat attól számítva hat hónapon keresztül, hogy a biztosított elvesztette munkahelyét, rokkantságát megállapították, illetve halálának napjától; 2. vagy azt, hogy a szervezet egy éven át átvállalja a munkahelyüket elveszítő biztosítottak, a huszonhatodik évüket be nem töltött gyakornokok, illetve az anyagilag részben vagy teljesen másoktól függő személyek járulékainak 30 %-át.

45

(46)  Lásd a 7. lábjegyzetben idézett 2004. június 2-i bizottsági határozatot.

46

(47)  Tanulmány a betegséggel összefüggő költségek finanszírozásának megoszlásáról 1996-óta, valamint a kötelező betegbiztosítás, a kiegészítő betegbiztosítás és a háztartások közötti ügyletekről, Cour des Comptes, 2008. április.

47

(48)  Lásd a Bizottság iránymutatását az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légiközlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról, HL C 350., 1994.12.10., 11. o.

48

(49)  A kölcsönös biztosításról szóló törvénykönyv L112-1. cikke, második albekezdés.

49

(50)  Lásd a Törvényszéknek a T-116/01. sz. és T-118/01. sz., P&O European Ferries egyesített ügyekben hozott ítéletét, EBHT 2003., II-2957. o., 163. pont.

50

P&O European Ferries

(51)  Az egyes kockázatokkal szemben biztosított személyek számára nyújtott garanciák megerősítéséről szóló 89-1009. sz. 1989. december 31-i törvény 1. cikke.

51

(52)  Attól kezdve, hogy a munkáltató finanszírozza (akár részben, akár teljes egészében) a járulékokat, az érintett munkavállalók kötelesek csatlakozni a vállalkozásban vagy a szakmai ágazatban alkalmazott előtakarékossági szerződéshez.

52

(53)  2006 végén több mint 100 olyan kollektív szerződés volt hatályban, amelyek az elhalálozással, rokkantsággal és keresőképtelenséggel kapcsolatos kockázatokkal szemben biztosították a munkavállalókat, és előtakarékossági intézményt jelöltek ki.

53

(54)  Lásd a Bizottság 2007. május 30-i N 911/2006 határozatát, Franciaország, a köztisztviselők kiegészítő szociális védelme, (39) és azt követő preambulumbekezdések.

54

(55)  A C-67/96. sz., Albany International BV és Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie ügyben hozott, a 22. lábjegyzetben említett ítélet.

55

Albany International BV és Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie

(56)  Lásd e határozat (143) preambulumbekezdését.

56

(57)  Lásd e határozat (143) preambulumbekezdését.

57

(58)  HL C 297., 2005.11.29., 4. o.

58

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/36

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. május 27.)

a króm-pikolinátnak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről

(az értesítés a C(2011) 3586. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2011/320/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A Nutrition21 vállalat nevében eljáró Cantox Health Sciences International vállalat 2009. április 6-án az illetékes ír hatóságoknál a króm-pikolinát új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezését kérelmezte. |
| --- | --- |

(1)

A Nutrition21 vállalat nevében eljáró Cantox Health Sciences International vállalat 2009. április 6-án az illetékes ír hatóságoknál a króm-pikolinát új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezését kérelmezte.

| (2) | Írország illetékes élelmiszer-értékelő testülete 2009. április 24-én közzétette előzetes értékelő jelentését. Jelentésében azt a következtetést vonta le, hogy további értékelésre van szükség. |
| --- | --- |

(2)

Írország illetékes élelmiszer-értékelő testülete 2009. április 24-én közzétette előzetes értékelő jelentését. Jelentésében azt a következtetést vonta le, hogy további értékelésre van szükség.

| (3) | A Bizottság 2009. április 30-án valamennyi tagállamot tájékoztatta a kérelemről. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2009. augusztus 12-én felkérést kapott az értékelés elvégzésére. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2009. április 30-án valamennyi tagállamot tájékoztatta a kérelemről. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2009. augusztus 12-én felkérést kapott az értékelés elvégzésére.

| (4) | A Bizottságtól kapott felkérést követően 2010. november 10-én az EFSA elfogadta a króm-pikolinátot mint az általános lakosságnak szánt élelmiszerekhez, valamint különleges étkezési célokra szánt élelmiszerekhez hozzáadott krómforrás biztonságosságáról szóló véleményét (2). Véleményében az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a króm-pikolinát nem vet fel biztonságossági aggályokat, amennyiben a króm-pikolinát-bevitel nem haladja meg az Egészségügyi Világszervezet által a króm pótlólagos bevitelére megállapított napi 250 μg-os határértéket. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságtól kapott felkérést követően 2010. november 10-én az EFSA elfogadta a króm-pikolinátot mint az általános lakosságnak szánt élelmiszerekhez, valamint különleges étkezési célokra szánt élelmiszerekhez hozzáadott krómforrás biztonságosságáról szóló véleményét (2). Véleményében az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a króm-pikolinát nem vet fel biztonságossági aggályokat, amennyiben a króm-pikolinát-bevitel nem haladja meg az Egészségügyi Világszervezet által a króm pótlólagos bevitelére megállapított napi 250 μg-os határértéket.

| (5) | A különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekhez adható tápértéknövelő anyagokról szóló, 2009. október 13-i 953/2009/EK bizottsági rendelet (3) és/vagy a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló, 2006. december 20-i 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) különleges rendelkezéseket ír elő a vitaminok, ásványi anyagok és más anyagok élelmiszerekben történő felhasználására. A króm-pikolinát felhasználását az említett jogi szabályozásban meghatározott követelmények sérelme nélkül engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

A különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekhez adható tápértéknövelő anyagokról szóló, 2009. október 13-i 953/2009/EK bizottsági rendelet (3) és/vagy a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló, 2006. december 20-i 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) különleges rendelkezéseket ír elő a vitaminok, ásványi anyagok és más anyagok élelmiszerekben történő felhasználására. A króm-pikolinát felhasználását az említett jogi szabályozásban meghatározott követelmények sérelme nélkül engedélyezni kell.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A króm-pikolinát mint a mellékletben meghatározott krómforrás a 953/2009/EK rendelet és/vagy az 1925/2006/EK rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül forgalomba hozható az Unióban új élelmiszer-összetevőként élelmiszerekben való felhasználásra.

2. cikk

Az e határozattal engedélyezett új élelmiszer-összetevő megjelölése az azt tartalmazó élelmiszerek címkéjén: „króm-pikolinát”.

3. cikk

E határozat címzettje a Nutrition 21, Inc., 4 Manhattanville Road, Purchase, New York 10577, USA.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 27-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 43., 1997.2.14., 1. o.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(12): 1883.

2

EFSA Journal

(3)  HL L 269., 2009.10.14., 9. o.

3

(4)  HL L 404., 2006.12.30., 26. o.

4

---

MELLÉKLET

A KRÓM-PIKOLINÁT LEÍRÁSA

Leírás: A króm-pikolinát 7-es pH-értékű vízben kis mértékben oldódó, nagy folyékonyságú vöröses por. Poláros szerves oldószerekben a sója is oldékony.

A króm-pikolinát kémiai neve trisz(2-piridin-karboxiláto-N,O)króm(III)- vagy 2-piridin-karbonsav-króm(III)-só.

CAS-szám: 14639-25-9

Kémiai képlet: Cr(C6H4NO2)3

Szerkezeti képlet:

Image

| A króm-pikolinát kémiai tulajdonságai |
| --- |
| Króm-pikolinát | több mint 95 % |
| Króm (III) | 12–13 % |
| Króm (VI) | nem kimutatható |
| Víz | legfeljebb 4 % |

A króm-pikolinát kémiai tulajdonságai

Króm-pikolinát

több mint 95 %

Króm (III)

12–13 %

Króm (VI)

nem kimutatható

Víz

legfeljebb 4 %

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/38

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2011. május 27.)

a fürdővíz osztályba sorolását, illetve fürdőzési tilalmat vagy ellenjavallatot jelző, a nyilvánosság tájékoztatására szolgáló jelzéseknek a 2006/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról

(2011/321/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fürdővizek minőségéről és a 76/160/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. február 15-i 2006/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2006/7/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a nyilvánosságot világos és egyszerű jelzés vagy jelkép segítségével tájékoztatni kell a fürdővíz aktuálisan érvényes osztályba sorolásáról, illetve bármilyen fürdőzési tilalomról vagy ellenjavallatról. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/7/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a nyilvánosságot világos és egyszerű jelzés vagy jelkép segítségével tájékoztatni kell a fürdővíz aktuálisan érvényes osztályba sorolásáról, illetve bármilyen fürdőzési tilalomról vagy ellenjavallatról.

| (2) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2006/7/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(2)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2006/7/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/7/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, a fürdővíz aktuálisan érvényes osztályba sorolásával, illetve bármilyen fürdőzési tilalommal vagy ellenjavallattal kapcsolatos információk tevőleges terjesztése, és az azokhoz történő azonnali hozzáférés biztosítása céljából meghatározásra kerülnek az alábbi jelzések:

| 1. | E határozat mellékletének 1. része rögzíti a fürdőzési tilalmat vagy ellenjavallatot jelző ábrákat. |
| --- | --- |

1.

E határozat mellékletének 1. része rögzíti a fürdőzési tilalmat vagy ellenjavallatot jelző ábrákat.

| 2. | E határozat mellékletének 2. része rögzíti a fürdővíz osztályba sorolását jelző ábrákat. |
| --- | --- |

2.

E határozat mellékletének 2. része rögzíti a fürdővíz osztályba sorolását jelző ábrákat.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő első napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 64., 2006.3.4., 37. o.

1

---

MELLÉKLET

1.   RÉSZ

Fürdőzési tilalmat vagy ellenjavallatot jelző ábrák

Image

Image

2.   RÉSZ

A fürdővíz osztályba sorolását jelző ábrák

Image

Image

Image

Image

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/41

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. május 27.)

az egyes bolgár tejfeldolgozó létesítményekben feldolgozott, nem megfelelő nyers tej vonatkozásában a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított átmeneti intézkedésekről szóló 2009/861/EK határozat I. és II. mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2011) 3647. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/322/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke első bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 853/2004/EK rendelet az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan különleges higiéniai szabályokat állapít meg az élelmiszer-ipari vállalkozók számára. A fent említett szabályok a nyers tejre és a tejtermékekre vonatkozó higiéniai követelményeket is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

(1)

A 853/2004/EK rendelet az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan különleges higiéniai szabályokat állapít meg az élelmiszer-ipari vállalkozók számára. A fent említett szabályok a nyers tejre és a tejtermékekre vonatkozó higiéniai követelményeket is magukban foglalnak.

| (2) | A 2009/861/EK bizottsági határozat (2) az említett határozatban felsorolt, Bulgáriában működő tejfeldolgozó létesítmények esetében bizonyos eltéréseket tesz lehetővé a 853/2004/EK rendelet III. mellékletének IX.I.II. és IX.I.III. alfejezetében rögzített követelményektől. Az e határozatban foglalt előírásokat 2010. január 1-jétől2011. december 31-ig kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/861/EK bizottsági határozat (2) az említett határozatban felsorolt, Bulgáriában működő tejfeldolgozó létesítmények esetében bizonyos eltéréseket tesz lehetővé a 853/2004/EK rendelet III. mellékletének IX.I.II. és IX.I.III. alfejezetében rögzített követelményektől. Az e határozatban foglalt előírásokat 2010. január 1-jétől2011. december 31-ig kell alkalmazni.

| (3) | A fentieknek megfelelően a 2009/861/EK határozat I. mellékletében felsorolt, egyes tejfeldolgozó létesítmények, eltérve a 853/2004/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseitől, megfelelő és nem megfelelő tejet is feldolgozhatnak, feltéve, ha a megfelelő és nem megfelelő tej feldolgozása külön gyártósorokon történik. Az e határozat II. mellékletében felsorolt, egyes tejfeldolgozó létesítmények nem megfelelő tejet anélkül is feldolgozhatnak, hogy a feldolgozást külön gyártósorokon végeznék. |
| --- | --- |

(3)

A fentieknek megfelelően a 2009/861/EK határozat I. mellékletében felsorolt, egyes tejfeldolgozó létesítmények, eltérve a 853/2004/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseitől, megfelelő és nem megfelelő tejet is feldolgozhatnak, feltéve, ha a megfelelő és nem megfelelő tej feldolgozása külön gyártósorokon történik. Az e határozat II. mellékletében felsorolt, egyes tejfeldolgozó létesítmények nem megfelelő tejet anélkül is feldolgozhatnak, hogy a feldolgozást külön gyártósorokon végeznék.

| (4) | Bulgária a Bizottság számára 2010. november 24-én elküldött egy, a szóban forgó tejfeldolgozó létesítményeket tartalmazó, felülvizsgált és naprakésszé tett listát. |
| --- | --- |

(4)

Bulgária a Bizottság számára 2010. november 24-én elküldött egy, a szóban forgó tejfeldolgozó létesítményeket tartalmazó, felülvizsgált és naprakésszé tett listát.

| (5) | Az új listából törölték a 2009/861/EK határozat I. mellékletének listájában szereplő 7. számú létesítményt (BG 0812009 „Serdika – 90” AD), és mivel megfelelt a 853/2004/EK határozat III. melléklete IX. szakaszának I. fejezetében rögzített követelményeknek, engedélyezték számára a tejtermékek közösségi piacon történő forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(5)

Az új listából törölték a 2009/861/EK határozat I. mellékletének listájában szereplő 7. számú létesítményt (BG 0812009 „Serdika – 90” AD), és mivel megfelelt a 853/2004/EK határozat III. melléklete IX. szakaszának I. fejezetében rögzített követelményeknek, engedélyezték számára a tejtermékek közösségi piacon történő forgalomba hozatalát.

| (6) | Ezenkívül törölték a listából a 2009/861/EK rendelet II. mellékletében felsorolt 14. számú létesítményt (BG 1312002 „Milk Grup” EOOD), a 25. számú létesítményt (BG 1612020 ET „Bor-Chvor”), a 70. számú létesítményt (BG 2412041 „Mlechen svyat 2003” OOD) és a 92. számú létesítményt (2212023 „El Bi Bulgarikum”), és mivel megfeleltek a 853/2004/EK határozat III. melléklete IX. szakaszának I. fejezetében szereplő követelményeknek, engedélyezték számukra a tejtermékek közösségi piacon történő forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül törölték a listából a 2009/861/EK rendelet II. mellékletében felsorolt 14. számú létesítményt (BG 1312002 „Milk Grup” EOOD), a 25. számú létesítményt (BG 1612020 ET „Bor-Chvor”), a 70. számú létesítményt (BG 2412041 „Mlechen svyat 2003” OOD) és a 92. számú létesítményt (2212023 „El Bi Bulgarikum”), és mivel megfeleltek a 853/2004/EK határozat III. melléklete IX. szakaszának I. fejezetében szereplő követelményeknek, engedélyezték számukra a tejtermékek közösségi piacon történő forgalomba hozatalát.

| (7) | Ezért a 2009/861/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Ezért a 2009/861/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2009/861/EK határozat I. és II. melléklete helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ezt a határozatot 2011. március 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 27-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

1

(2)  HL L 314., 2009.12.1., 83. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2009/861/EK határozat I. és II. melléklete helyébe a következők lépnek:

I. MELLÉKLET

A 2. cikkben említett, a megfelelő és nem megfelelő tej feldolgozására engedéllyel rendelkező tejfeldolgozó létesítmények listája

| Sz. | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve | Város/utca vagy falu/régió |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0412010 | »Bi Si Si Handel« OOD | gr. Elena
  ul. »Treti mart« 19 |
| 2 | BG 0512025 | »El Bi Bulgarikum« EAD | gr. Vidin
  YUPZ |
| 3 | BG 0612027 | »Mlechen ray – 2« EOOD | gr. Vratsa
  kv. »Bistrets« |
| 4 | BG 0612043 | ET »Zorov-91-Dimitar Zorov« | gr. Vratsa
  Mestnost »Parshevitsa« |
| 5 | BG 2012020 | »Yotovi« OOD | gr. Sliven
  kv. »Rechitsa« |
| 6 | BG 2512020 | »Mizia-Milk« OOD | gr. Targovishte Industrialna zona |
| 7 | BG 2112001 | »Rodopeya – Belev« EOOD | gr. Smolyan,
  ul. »Trakya« 20 |
| 8 | BG 1212001 | »S i S – 7« EOOD | gr. Montana
  »Vrachansko shose« 1 |
| 9 | BG 2812003 | »Balgarski yogurt« OOD | s. Veselinovo,
  obl. Yambolska |

Sz.

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

Város/utca vagy falu/régió

1

BG 0412010

»Bi Si Si Handel« OOD

gr. Elena

ul. »Treti mart« 19

2

BG 0512025

»El Bi Bulgarikum« EAD

gr. Vidin

YUPZ

3

BG 0612027

»Mlechen ray – 2« EOOD

gr. Vratsa

kv. »Bistrets«

4

BG 0612043

ET »Zorov-91-Dimitar Zorov«

gr. Vratsa

Mestnost »Parshevitsa«

5

BG 2012020

»Yotovi« OOD

gr. Sliven

kv. »Rechitsa«

6

BG 2512020

»Mizia-Milk« OOD

gr. Targovishte Industrialna zona

7

BG 2112001

»Rodopeya – Belev« EOOD

gr. Smolyan,

ul. »Trakya« 20

8

BG 1212001

»S i S – 7« EOOD

gr. Montana

»Vrachansko shose« 1

9

BG 2812003

»Balgarski yogurt« OOD

s. Veselinovo,

obl. Yambolska

II. MELLÉKLET

A 3. cikkben említett, nem megfelelő tej feldolgozására engedéllyel rendelkező tejfeldolgozó létesítmények listája

| Sz. | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve | Város/utca vagy falu/régió |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 2412037 | »Stelimeks« EOOD | s. Asen |
| 2 | 0912015 | »Anmar« OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 3 | 0912016 | OOD »Persenski« | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 4 | 1012014 | ET »Georgi Gushterov DR« | s. Yahinovo |
| 5 | 1012018 | »Evro miyt end milk« EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 6 | 1112004 | »Matev-Mlekoprodukt« OOD | s. Goran |
| 7 | 1112017 | ET »Rima-Rumen Borisov« | s. Vrabevo |
| 8 | 1312023 | »Inter-D« OOD | s. Kozarsko |
| 9 | 1612049 | »Alpina-Milk« EOOD | s. Zhelyazno |
| 10 | 1612064 | OOD »Ikay« | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 11 | 2112008 | MK »Rodopa milk« | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 12 | 2412039 | »Penchev« EOOD | gr. Chirpan
  ul. »Septemvriytsi« 58 |
| 13 | 2512021 | »Keya-Komers-03« EOOD | s. Svetlen |
| 14 | 0112014 | ET »Veles-Kostadin Velev« | gr. Razlog
  ul. »Golak« 14 |
| 15 | 2312041 | »Danim-D. Stoyanov« EOOD | gr. Elin Pelin
  m-st Mansarovo |
| 16 | 2712010 | »Kamadzhiev-milk« EOOD | s. Kriva reka
  obsht. N. Kozlevo |
| 17 | BG 1212029 | SD »Voynov i sie« | gr. Montana ul. »N. Yo. Vaptsarov« 8 |
| 18 | 0712001 | »Ben Invest« OOD | s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo |
| 19 | 1512012 | ET »Ahmed Tatarla« | s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol |
| 20 | 2212027 | »Ekobalkan« OOD | gr. Sofia
  bul »Evropa« 138 |
| 21 | 2312030 | ET »Favorit- D. Grigorov« | s. Aldomirovtsi |
| 22 | 2312031 | ET »Belite kamani« | s. Dragotintsi |
| 23 | BG 1512033 | ET »Voynov-Ventsislav Hristakiev« | s. Milkovitsa
  obsht. Gulyantsi |
| 24 | BG 1512029 | »Lavena« OOD | s. Dolni Dębnik obl. Pleven |
| 25 | BG 1612028 | ET »Slavka Todorova« | s. Trud
  obsht. Maritsa |
| 26 | BG 1612051 | ET »Radev-Radko Radev« | s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv |
| 27 | BG 1612066 | »Lakti ko« OOD | s. Bogdanitza |
| 28 | BG 2112029 | ET »Karamfil Kasakliev« | gr. Dospat |
| 29 | BG 0912004 | »Rodopchanka« OOD | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 30 | 0112003 | ET »Vekir« | s. Godlevo |
| 31 | 0112013 | ET »Ivan Kondev« | gr. Razlog
  Stopanski dvor |
| 32 | 0212037 | »Megakomers« OOD | s. Lyulyakovo
  obsht. Ruen |
| 33 | 0512003 | SD »LAF-Velizarov i sie« | s. Dabravka
  obsht. Belogradchik |
| 34 | 0612035 | OOD »Nivego« | s. Chiren |
| 35 | 0612041 | ET »Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova« | gr. Vratsa
  ul. »Ilinden« 3 |
| 36 | 0612042 | ET »Mlechen puls – 95-Tsvetelina Tomova« | gr. Krivodol
  ul. »Vasil Levski« |
| 37 | 1012008 | »Kentavar« OOD | s. Konyavo
  obsht. Kyustendil |
| 38 | 1212022 | »Milkkomm«
  EOOD | gr. Lom ul. »Al. Stamboliyski« 149 |
| 39 | 1212031 | »ADL« OOD | s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi |
| 40 | 1512006 | »Mandra« OOD | s. Obnova
  obsht. Levski |
| 41 | 1512008 | ET »Petar Tonovski-Viola« | gr. Koynare
  ul. »Hr. Botev« 14 |
| 42 | 1512010 | ET »Militsa Lazarova-90« | gr. Slavyanovo,
  ul. »Asen Zlatarev« 2 |
| 43 | 1612024 | SD »Kostovi – EMK« | gr. Saedinenie
  ul. »L. Karavelov« 5 |
| 44 | 1612043 | ET »Dimitar Bikov« | s. Karnare
  obsht. »Sopot« |
| 45 | 1712046 | ET »Stem-Tezdzhan Ali« | gr. Razgrad
  ul. »Knyaz Boris« 23 |
| 46 | 2012012 | ET »Olimp-P. Gurtsov« | gr. Sliven
  m-t »Matsulka« |
| 47 | 2112003 | »Milk-inzhenering« OOD | gr.Smolyan
  ul. »Chervena skala« 21 |
| 48 | 2112027 | »Keri« OOD | s. Borino,
  obsht. Borino |
| 49 | 2312023 | »Mogila« OOD | gr. Godech,
  ul. »Ruse« 4 |
| 50 | 2512018 | »Biomak« EOOD | gr. Omurtag
  ul. »Rodopi« 2 |
| 51 | 2712013 | »Ekselans« OOD | s. Osmar,
  obsht. V. Preslav |
| 52 | 2812018 | ET »Bulmilk-Nikolay Nikolov« | s. General Inzovo, obl. Yambolska |
| 53 | 2812010 | ET »Mladost-2-Yanko Yanev« | gr. Yambol,
  ul. »Yambolen« 13 |
| 54 | BG 1012020 | ET »Petar Mitov-Universal« | s. Gorna Grashtitsa
  obsht. Kyustendil |
| 55 | BG 1112016 | Mandra »IPZHZ« | gr. Troyan
  ul. »V. Levski« 281 |
| 56 | BG 1712042 | ET »Madar« | s. Terter |
| 57 | BG 2612042 | »Bulmilk« OOD | s. Konush
  obl. Haskovska |
| 58 | BG 0912011 | ET »Alada-Mohamed Banashak« | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 59 | 1112026 | »Ablamilk« EOOD | gr. Lukovit,
  ul. »Yordan Yovkov« 13 |
| 60 | 1312005 | »Ravnogor« OOD | s. Ravnogor |
| 61 | 1712010 | »Bulagrotreyd-chastna kompaniya« EOOD | s. Yuper
  Industrialen kvartal |
| 62 | 1712013 | ET »Deniz« | s. Ezerche |
| 63 | 2012011 | ET »Ivan Gardev 52« | gr. Kermen
  ul. »Hadzhi Dimitar« 2 |
| 64 | 2012024 | ET »Denyo Kalchev 53« | gr. Sliven
  ul. »Samuilovsko shose« 17 |
| 65 | 2112015 | OOD »Rozhen Milk« | s. Davidkovo, obsht. Banite |
| 66 | 2112026 | ET »Vladimir Karamitev« | s. Varbina
  obsht. Madan |
| 67 | 2312007 | ET »Agropromilk« | gr. Ihtiman, ul. »P. Slaveikov« 19 |
| 68 | 2612038 | »Bul Milk« EOOD | gr. Haskovo
  Sev. industr. zona |
| 69 | 2612049 | ET »Todorovi-53« | gr. Topolovgrad ul. »Bulgaria« 65 |
| 70 | BG 1812008 | »Vesi« OOD | s. Novo selo |
| 71 | BG 2512003 | »Si Vi Es« OOD | gr. Omurtag
  Promishlena zona |
| 72 | BG 2612034 | ET »Eliksir-Petko Petev« | s. Gorski izvor |
| 73 | BG 1812003 | »Sirma Prista« AD | gr. Ruse
  bul. »3-ti mart« 51 |
| 74 | BG 2512001 | »Mladost-2002« OOD | gr. Targovishte
  bul. »29-ti yanuari« 7 |
| 75 | 0312002 | ET »Mario« | gr. Suvorovo |
| 76 | 0712015 | »Rosta« EOOD | s. M. Varshets |
| 77 | 0812030 | »FAMA« AD | gr. Dobrich
  bul. »Dobrudzha« 2 |
| 78 | 0912003 | »Koveg-mlechni produkti« OOD | gr. Kardzhali
  Promishlena zona |
| 79 | 1412015 | ET »Boycho Videnov – Elbokada 2000« | s. Stefanovo
  obsht. Radomir |
| 80 | 1712017 | »Diva 02« OOD | gr. Isperih
  ul. »An. Kanchev« |
| 81 | 1712019 | ET »Ivaylo-Milena Stancheva« | gr. Isperih
  Parvi stopanski dvor |
| 82 | 1712037 | ET »Ali Isliamov« | s. Yasenovets |
| 83 | 1712043 | »Maxima milk« OOD | s. Samuil |
| 84 | 1812005 | »DAV – Viktor Simonov« EOOD | gr. Vetovo
  ul. »Han Kubrat« 52 |
| 85 | 2012010 | »Saray« OOD | s. Mokren |
| 86 | 2012032 | »Kiveks« OOD | s. Kovachite |
| 87 | 2012036 | »Minchevi« OOD | s. Korten |
| 88 | 2212009 | »Serdika-94« OOD | gr. Sofia
  kv. Zheleznitza |
| 89 | 2312028 | ET »Sisi Lyubomir Semkov« | s. Anton |
| 90 | 2312033 | »Balkan spetsial« OOD | s. Gorna Malina |
| 91 | 2312039 | EOOD »Laktoni« | s. Ravno pole, obl. Sofiyska |
| 92 | 2412040 | »Inikom« OOD | gr. Galabovo
  ul. »G.S.Rakovski« 11 |
| 93 | 2512011 | ET »Sevi 2000-Sevie Ibryamova« | s. Krepcha
  obsht. Opaka |
| 94 | 2612015 | ET »Detelina 39« | s. Brod |
| 95 | 2812002 | »Arachievi« OOD | s. Kirilovo,
  obl. Yambolska |
| 96 | BG 1612021 | ET »Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov« | s. Briagovo
  obsht. Gulyantsi |
| 97 | BG 2012019 | »Hemus-Milk komers« OOD | gr. Sliven
  Promishlena zona Zapad |
| 98 | 2012008 | »Raftis« EOOD | s. Byala |
| 99 | 2112023 | ET »Iliyan Isakov« | s. Trigrad
  obsht. Devin |
| 100 | 2312020 | »MAH 2003« EOOD | gr. Etropole
  bul. »Al. Stamboliyski« 21 |
| 101 | 2712005 | »Nadezhda« OOD | s. Kliment |

Sz.

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

Város/utca vagy falu/régió

1

BG 2412037

»Stelimeks« EOOD

s. Asen

2

0912015

»Anmar« OOD

s. Padina

obsht. Ardino

3

0912016

OOD »Persenski«

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

4

1012014

ET »Georgi Gushterov DR«

s. Yahinovo

5

1012018

»Evro miyt end milk« EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

6

1112004

»Matev-Mlekoprodukt« OOD

s. Goran

7

1112017

ET »Rima-Rumen Borisov«

s. Vrabevo

8

1312023

»Inter-D« OOD

s. Kozarsko

9

1612049

»Alpina-Milk« EOOD

s. Zhelyazno

10

1612064

OOD »Ikay«

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

11

2112008

MK »Rodopa milk«

s. Smilyan

obsht. Smolyan

12

2412039

»Penchev« EOOD

gr. Chirpan

ul. »Septemvriytsi« 58

13

2512021

»Keya-Komers-03« EOOD

s. Svetlen

14

0112014

ET »Veles-Kostadin Velev«

gr. Razlog

ul. »Golak« 14

15

2312041

»Danim-D. Stoyanov« EOOD

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

16

2712010

»Kamadzhiev-milk« EOOD

s. Kriva reka

obsht. N. Kozlevo

17

BG 1212029

SD »Voynov i sie«

gr. Montana ul. »N. Yo. Vaptsarov« 8

18

0712001

»Ben Invest« OOD

s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo

19

1512012

ET »Ahmed Tatarla«

s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol

20

2212027

»Ekobalkan« OOD

gr. Sofia

bul »Evropa« 138

21

2312030

ET »Favorit- D. Grigorov«

s. Aldomirovtsi

22

2312031

ET »Belite kamani«

s. Dragotintsi

23

BG 1512033

ET »Voynov-Ventsislav Hristakiev«

s. Milkovitsa

obsht. Gulyantsi

24

BG 1512029

»Lavena« OOD

s. Dolni Dębnik obl. Pleven

25

BG 1612028

ET »Slavka Todorova«

s. Trud

obsht. Maritsa

26

BG 1612051

ET »Radev-Radko Radev«

s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv

27

BG 1612066

»Lakti ko« OOD

s. Bogdanitza

28

BG 2112029

ET »Karamfil Kasakliev«

gr. Dospat

29

BG 0912004

»Rodopchanka« OOD

s. Byal izvor

obsht. Ardino

30

0112003

ET »Vekir«

s. Godlevo

31

0112013

ET »Ivan Kondev«

gr. Razlog

Stopanski dvor

32

0212037

»Megakomers« OOD

s. Lyulyakovo

obsht. Ruen

33

0512003

SD »LAF-Velizarov i sie«

s. Dabravka

obsht. Belogradchik

34

0612035

OOD »Nivego«

s. Chiren

35

0612041

ET »Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova«

gr. Vratsa

ul. »Ilinden« 3

36

0612042

ET »Mlechen puls – 95-Tsvetelina Tomova«

gr. Krivodol

ul. »Vasil Levski«

37

1012008

»Kentavar« OOD

s. Konyavo

obsht. Kyustendil

38

1212022

»Milkkomm«

EOOD

gr. Lom ul. »Al. Stamboliyski« 149

39

1212031

»ADL« OOD

s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi

40

1512006

»Mandra« OOD

s. Obnova

obsht. Levski

41

1512008

ET »Petar Tonovski-Viola«

gr. Koynare

ul. »Hr. Botev« 14

42

1512010

ET »Militsa Lazarova-90«

gr. Slavyanovo,

ul. »Asen Zlatarev« 2

43

1612024

SD »Kostovi – EMK«

gr. Saedinenie

ul. »L. Karavelov« 5

44

1612043

ET »Dimitar Bikov«

s. Karnare

obsht. »Sopot«

45

1712046

ET »Stem-Tezdzhan Ali«

gr. Razgrad

ul. »Knyaz Boris« 23

46

2012012

ET »Olimp-P. Gurtsov«

gr. Sliven

m-t »Matsulka«

47

2112003

»Milk-inzhenering« OOD

gr.Smolyan

ul. »Chervena skala« 21

48

2112027

»Keri« OOD

s. Borino,

obsht. Borino

49

2312023

»Mogila« OOD

gr. Godech,

ul. »Ruse« 4

50

2512018

»Biomak« EOOD

gr. Omurtag

ul. »Rodopi« 2

51

2712013

»Ekselans« OOD

s. Osmar,

obsht. V. Preslav

52

2812018

ET »Bulmilk-Nikolay Nikolov«

s. General Inzovo, obl. Yambolska

53

2812010

ET »Mladost-2-Yanko Yanev«

gr. Yambol,

ul. »Yambolen« 13

54

BG 1012020

ET »Petar Mitov-Universal«

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

55

BG 1112016

Mandra »IPZHZ«

gr. Troyan

ul. »V. Levski« 281

56

BG 1712042

ET »Madar«

s. Terter

57

BG 2612042

»Bulmilk« OOD

s. Konush

obl. Haskovska

58

BG 0912011

ET »Alada-Mohamed Banashak«

s. Byal izvor

obsht. Ardino

59

1112026

»Ablamilk« EOOD

gr. Lukovit,

ul. »Yordan Yovkov« 13

60

1312005

»Ravnogor« OOD

s. Ravnogor

61

1712010

»Bulagrotreyd-chastna kompaniya« EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

62

1712013

ET »Deniz«

s. Ezerche

63

2012011

ET »Ivan Gardev 52«

gr. Kermen

ul. »Hadzhi Dimitar« 2

64

2012024

ET »Denyo Kalchev 53«

gr. Sliven

ul. »Samuilovsko shose« 17

65

2112015

OOD »Rozhen Milk«

s. Davidkovo, obsht. Banite

66

2112026

ET »Vladimir Karamitev«

s. Varbina

obsht. Madan

67

2312007

ET »Agropromilk«

gr. Ihtiman, ul. »P. Slaveikov« 19

68

2612038

»Bul Milk« EOOD

gr. Haskovo

Sev. industr. zona

69

2612049

ET »Todorovi-53«

gr. Topolovgrad ul. »Bulgaria« 65

70

BG 1812008

»Vesi« OOD

s. Novo selo

71

BG 2512003

»Si Vi Es« OOD

gr. Omurtag

Promishlena zona

72

BG 2612034

ET »Eliksir-Petko Petev«

s. Gorski izvor

73

BG 1812003

»Sirma Prista« AD

gr. Ruse

bul. »3-ti mart« 51

74

BG 2512001

»Mladost-2002« OOD

gr. Targovishte

bul. »29-ti yanuari« 7

75

0312002

ET »Mario«

gr. Suvorovo

76

0712015

»Rosta« EOOD

s. M. Varshets

77

0812030

»FAMA« AD

gr. Dobrich

bul. »Dobrudzha« 2

78

0912003

»Koveg-mlechni produkti« OOD

gr. Kardzhali

Promishlena zona

79

1412015

ET »Boycho Videnov – Elbokada 2000«

s. Stefanovo

obsht. Radomir

80

1712017

»Diva 02« OOD

gr. Isperih

ul. »An. Kanchev«

81

1712019

ET »Ivaylo-Milena Stancheva«

gr. Isperih

Parvi stopanski dvor

82

1712037

ET »Ali Isliamov«

s. Yasenovets

83

1712043

»Maxima milk« OOD

s. Samuil

84

1812005

»DAV – Viktor Simonov« EOOD

gr. Vetovo

ul. »Han Kubrat« 52

85

2012010

»Saray« OOD

s. Mokren

86

2012032

»Kiveks« OOD

s. Kovachite

87

2012036

»Minchevi« OOD

s. Korten

88

2212009

»Serdika-94« OOD

gr. Sofia

kv. Zheleznitza

89

2312028

ET »Sisi Lyubomir Semkov«

s. Anton

90

2312033

»Balkan spetsial« OOD

s. Gorna Malina

91

2312039

EOOD »Laktoni«

s. Ravno pole, obl. Sofiyska

92

2412040

»Inikom« OOD

gr. Galabovo

ul. »G.S.Rakovski« 11

93

2512011

ET »Sevi 2000-Sevie Ibryamova«

s. Krepcha

obsht. Opaka

94

2612015

ET »Detelina 39«

s. Brod

95

2812002

»Arachievi« OOD

s. Kirilovo,

obl. Yambolska

96

BG 1612021

ET »Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov«

s. Briagovo

obsht. Gulyantsi

97

BG 2012019

»Hemus-Milk komers« OOD

gr. Sliven

Promishlena zona Zapad

98

2012008

»Raftis« EOOD

s. Byala

99

2112023

ET »Iliyan Isakov«

s. Trigrad

obsht. Devin

100

2312020

»MAH 2003« EOOD

gr. Etropole

bul. »Al. Stamboliyski« 21

101

2712005

»Nadezhda« OOD

s. Kliment

---

Helyesbítések

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/48

---

Helyesbítés a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2011. március 16-i 258/2011/EU bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 70., 2011. március 17.
  )

A 23. oldalon, a (164) preambulumbekezdésben, az első mondatban:

a következő szövegrész:

„Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő (az adott esettől függően százalékos arányt is meg lehet adni), ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető.”

helyesen:

„Amennyiben a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető.”

A 26. oldalon, az I. mellékletben, a melléklet címében:

a következő szövegrész:

„A mintavételbe be nem vont és egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő kínai gyártók”

helyesen:

„A mintavételbe be nem vont vagy egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő kínai gyártók”.

A 27. oldalon, az I. mellékletben, a 33. sorszámú vállalat nevénél:

a következő szövegrész:

„Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd.”

helyesen:

„Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd.”

A 27. oldalon, az I. mellékletben, az 59. sorszámú vállalat nevénél:

a következő szövegrész:

„Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd.”

helyesen:

„Guangdong Ouya Ceramic Co. Ltd.”

A 28. oldalon, az I. mellékletben, a 82. sorszámú vállalat nevénél:

a következő szövegrész:

„Louis Valentino Ceramic Co. Ltd..”

helyesen:

„Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd.”

A 29. oldalon, az I. mellékletben,.a 109. sorszámú vállalat nevénél:

a következő szövegrész:

„ZhaoQing Zhongcheng Ceramic Co. Ltd..”

helyesen:

„Zhaoqing Zhongheng Ceramic Co. Ltd.”

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/49

---

Helyesbítés az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2011. január 18-i 57/2011/EU tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 24., 2011. január 27.
  )

| 1. | A 21. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Disznófejű hal Caproidae, Övezet: A VI, a VII és a VIII övezet uniós és nemzetközi vizei (BOR/678.)” sorban: |
| --- | --- |

1.

A 21. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Disznófejű hal Caproidae, Övezet: A VI, a VII és a VIII övezet uniós és nemzetközi vizei (BOR/678.)” sorban:

a következő szövegrész:

„(BOR/678.)”

helyesen:

„(BOR/678-)”.

| 2. | A 30. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Rombuszhalak Lepidorhombus spp., Övezet: A VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei (LEZ/561214)” sorban: |
| --- | --- |

2.

A 30. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Rombuszhalak Lepidorhombus spp., Övezet: A VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei (LEZ/561214)” sorban:

Lepidorhombus

a következő szövegrész:

„(LEZ/561214)”

helyesen:

„(LEZ/56-14)”.

| 3. | A 32. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Ördöghalfélék Lophiidae, Övezet: A VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei (ANF/561214)” sorban: |
| --- | --- |

3.

A 32. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Ördöghalfélék Lophiidae, Övezet: A VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei (ANF/561214)” sorban:

Lophiidae

a következő szövegrész:

„(ANF/561214)”

helyesen:

„(ANF/56-14)”.

| 4. | A 36. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus, Övezet: A VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei (WHG/561214)” sorban: |
| --- | --- |

4.

A 36. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus, Övezet: A VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei (WHG/561214)” sorban:

Merlangius merlangus

a következő szövegrész:

„(WHG/561214)”

helyesen:

„(WHG/56-14)”.

| 5. | A 40. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Kék puhatőkehal Micromesistius poutassou, Övezet: A II és a IV övezet norvég vizei (WHB/4AB-N.)” sorban: |
| --- | --- |

5.

A 40. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Kék puhatőkehal Micromesistius poutassou, Övezet: A II és a IV övezet norvég vizei (WHB/4AB-N.)” sorban:

Micromesistius poutassou

a következő szövegrész:

„(WHB/4AB-N.)”

helyesen:

„(WHB/24-N.)”.

| 6. | A 43. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Északi menyhal Molva molva, Övezet: A IIIa övezet; a 22–32 alkörzet uniós vizei (LIN/3A/BCD)” sorban: |
| --- | --- |

6.

A 43. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Északi menyhal Molva molva, Övezet: A IIIa övezet; a 22–32 alkörzet uniós vizei (LIN/3A/BCD)” sorban:

Molva molva

a következő szövegrész:

„a 22–32 alkörzet uniós vizei”

helyesen:

„a IIIbcd uniós vizei”.

| 7. | A 43. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Északi menyhal Molva molva, Övezet: A IIIa övezet; a 22–32 alkörzet uniós vizei (LIN/3A/BCD)” sornak az 1. lábjegyzet sorában: |
| --- | --- |

7.

A 43. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Északi menyhal Molva molva, Övezet: A IIIa övezet; a 22–32 alkörzet uniós vizei (LIN/3A/BCD)” sornak az 1. lábjegyzet sorában:

Molva molva

a következő szövegrész:

| „(1) | A kvótát kizárólag a IIIa övezet uniós vizein, valamint a 22–32 alkörzetben lehet felhasználni.” |
| --- | --- |

„(1)

A kvótát kizárólag a IIIa övezet uniós vizein, valamint a 22–32 alkörzetben lehet felhasználni.”

helyesen:

| „(1) | A kvótát kizárólag a IIIa és a IIIbcd övezetek uniós vizein lehet felhasználni.” |
| --- | --- |

„(1)

A kvótát kizárólag a IIIa és a IIIbcd övezetek uniós vizein lehet felhasználni.”

| 8. | A 44. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Északi menyhal Molva molva, Övezet: A IV övezet uniós vizei (LIN/04.)” sorban: |
| --- | --- |

8.

A 44. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Északi menyhal Molva molva, Övezet: A IV övezet uniós vizei (LIN/04.)” sorban:

Molva molva

a következő szövegrész:

„(LIN/04.)”

helyesen:

„(LIN/04-C.)”.

| 9. | A 49. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Sima lepényhal Pleuronectes platessa, Övezet: A VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei (PLE/561214)” sorban: |
| --- | --- |

9.

A 49. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Sima lepényhal Pleuronectes platessa, Övezet: A VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei (PLE/561214)” sorban:

Pleuronectes platessa

a következő szövegrész:

„(PLE/561214)”

helyesen:

„(PLE/56-14)”.

| 10. | Az 51. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Sávos tőkehal Pollachius pollachius, Övezet: A VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei (POL/561214)” sorban: |
| --- | --- |

10.

Az 51. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Sávos tőkehal Pollachius pollachius, Övezet: A VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei (POL/561214)” sorban:

Pollachius pollachius

a következő szövegrész:

„(POL/561214)”

helyesen:

„(POL/56-14)”.

| 11. | Az 52. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Fekete tőkehal Pollachius virens, Övezet: A VI övezet; az Vb, a XII és a XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (POK/561214)” sorban: |
| --- | --- |

11.

Az 52. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Fekete tőkehal Pollachius virens, Övezet: A VI övezet; az Vb, a XII és a XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (POK/561214)” sorban:

Pollachius virens

a következő szövegrész:

„(POK/561214)”

helyesen:

„(POK/56-14)”.

| 12. | Az 54. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Valódirája-félék Rajidae, Övezet: A IIIa övezet uniós vizei (SRX/03-C.)” sorban: |
| --- | --- |

12.

Az 54. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Valódirája-félék Rajidae, Övezet: A IIIa övezet uniós vizei (SRX/03-C.)” sorban:

Rajidae

a következő szövegrész:

„(SRX/03-C.)”

helyesen:

„(SRX/03A-C.)”.

| 13. | Az 54. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Valódirája-félék Rajidae, Övezet: A IIa és a IV övezet uniós vizei (SRX/2AC4-C)” sornak az 1. lábjegyzet sorában: |
| --- | --- |

13.

Az 54. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Valódirája-félék Rajidae, Övezet: A IIa és a IV övezet uniós vizei (SRX/2AC4-C)” sornak az 1. lábjegyzet sorában:

Rajidae

a következő szövegrész:

| „(1) | A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/03-C.), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/03-C.), a pettyes rája (Raja montagui) (RJM/03-C.) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) fogásait külön kell jelenteni.” |
| --- | --- |

„(1)

A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/03-C.), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/03-C.), a pettyes rája (Raja montagui) (RJM/03-C.) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) fogásait külön kell jelenteni.”

helyesen:

| „(1) | A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), a pettyes rája (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) fogásait külön kell jelenteni.” |
| --- | --- |

„(1)

A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), a pettyes rája (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) fogásait külön kell jelenteni.”

| 14. | Az 54. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Valódirája-félék Rajidae, Övezet: A IIIa övezet uniós vizei (SRX/03-C.)” sornak az 1. lábjegyzet sorában: |
| --- | --- |

14.

Az 54. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Valódirája-félék Rajidae, Övezet: A IIIa övezet uniós vizei (SRX/03-C.)” sornak az 1. lábjegyzet sorában:

Rajidae

a következő szövegrész:

| „(1) | A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), a pettyes rája (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) fogásait külön kell jelenteni.” |
| --- | --- |

„(1)

A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), a pettyes rája (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) fogásait külön kell jelenteni.”

helyesen:

| „(1) | A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/03A-C.), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), a pettyes rája (Raja montagui) (RJM/03A-C.) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) fogásait külön kell jelenteni.” |
| --- | --- |

„(1)

A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/03A-C.), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), a pettyes rája (Raja montagui) (RJM/03A-C.) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) fogásait külön kell jelenteni.”

| 15. | Az 58. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Makréla Scomber scombrus” részben, a „Különleges feltétel:” részben, az „A IVa övezet uniós és norvég vizei (MAC/*04A-C) A 2011. január 1-jétőlfebruár 15-ig és szeptember 1-jétőldecember 31-ig terjedő időszakban” részben: |
| --- | --- |

15.

Az 58. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Makréla Scomber scombrus” részben, a „Különleges feltétel:” részben, az „A IVa övezet uniós és norvég vizei (MAC/*04A-C) A 2011. január 1-jétőlfebruár 15-ig és szeptember 1-jétőldecember 31-ig terjedő időszakban” részben:

Scomber scombrus

a következő szövegrész:

„(MAC/*04A-C)”

helyesen:

„(MAC/*4A-EN)”.

| 16. | Az 59. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Makréla Scomber scombrus, Övezet: A IIa és a IVa övezet norvég vizei (MAC/24-N.)” sorban: |
| --- | --- |

16.

Az 59. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Makréla Scomber scombrus, Övezet: A IIa és a IVa övezet norvég vizei (MAC/24-N.)” sorban:

Scomber scombrus

a következő szövegrész:

„(MAC/24-N.)”

helyesen:

„(MAC/2A4A-N)”.

| 17. | Az 59. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Makréla Scomber scombrus, Övezet: A IIa és a IVa övezet norvég vizei (MAC/24-N.)” sornak az 1. lábjegyzet sorában: |
| --- | --- |

17.

Az 59. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Makréla Scomber scombrus, Övezet: A IIa és a IVa övezet norvég vizei (MAC/24-N.)” sornak az 1. lábjegyzet sorában:

Scomber scombrus

a következő szövegrész:

| „(1) | A IVa övezetben (MAC/*04.) és a IIa övezet nemzetközi vizein (MAC/*02A-N.) ejtett fogásokat külön kell jelenteni.” |
| --- | --- |

„(1)

A IVa övezetben (MAC/*04.) és a IIa övezet nemzetközi vizein (MAC/*02A-N.) ejtett fogásokat külön kell jelenteni.”

helyesen:

| „(1) | A IVa övezetben (MAC/*4A.) és a IIa övezet nemzetközi vizein (MAC/*2A.) ejtett fogásokat külön kell jelenteni.” |
| --- | --- |

„(1)

A IVa övezetben (MAC/*4A.) és a IIa övezet nemzetközi vizein (MAC/*2A.) ejtett fogásokat külön kell jelenteni.”

| 18. | A 60. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Közönséges nyelvhal Solea solea, Övezet: A II és a IV övezet uniós vizei (SOL/24.)” sorban: |
| --- | --- |

18.

A 60. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Közönséges nyelvhal Solea solea, Övezet: A II és a IV övezet uniós vizei (SOL/24.)” sorban:

Solea solea

a következő szövegrész:

„(SOL/24.)”

helyesen:

„(SOL/24-C.)”.

| 19. | A 60. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Közönséges nyelvhal Solea solea, Övezet: A VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei (SOL/561214)” sorban: |
| --- | --- |

19.

A 60. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Közönséges nyelvhal Solea solea, Övezet: A VI övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei (SOL/561214)” sorban:

Solea solea

a következő szövegrész:

„(SOL/561214)”

helyesen:

„(SOL/56-14)”.

| 20. | A 62. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Közönséges nyelvhal Solea solea, Övezet: VIIIc, VIIId, VIIIe, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (SOX/8CDE34)” táblázatban, a fajnévben: |
| --- | --- |

20.

A 62. oldalon, az IA. mellékletben, a „Faj: Közönséges nyelvhal Solea solea, Övezet: VIIIc, VIIId, VIIIe, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (SOX/8CDE34)” táblázatban, a fajnévben:

Solea solea

a következő szövegrész:

„Solea solea”

helyesen:

„Solea spp.”

| 21. | A 92. oldalon, az IE. mellékletben, a „Faj: Krill Euphausia superba,Övezet: FAO 48 (KRI/F48.)” sorban, a „Különleges feltételek:” részben: |
| --- | --- |

21.

A 92. oldalon, az IE. mellékletben, a „Faj: Krill Euphausia superba,Övezet: FAO 48 (KRI/F48.)” sorban, a „Különleges feltételek:” részben:

Euphausia superba

a következő szövegrész:

| „48,1 körzet (KRI/F48,1) | 155 000 |
| --- | --- |
| 48,2 körzet (KRI/F48,2) | 279 000 |
| 48,3 körzet (KRI/F48,3) | 279 000 |
| 48.4 körzet (KRI/F48.4) | 93 000” |

„48,1 körzet (KRI/F48,1)

155 000

48,2 körzet (KRI/F48,2)

279 000

48,3 körzet (KRI/F48,3)

279 000

48.4 körzet (KRI/F48.4)

93 000”

helyesen:

| „48.1 körzet (KRI/*F481.) | 155 000 |
| --- | --- |
| 48.2 körzet (KRI/*F482.) | 279 000 |
| 48.3 körzet (KRI/*F483.) | 279 000 |
| 48.4 körzet (KRI/*F484.) | 93 000”. |

„48.1 körzet (KRI/*F481.)

155 000

48.2 körzet (KRI/*F482.)

279 000

48.3 körzet (KRI/*F483.)

279 000

48.4 körzet (KRI/*F484.)

93 000”.

---