# Europeiska unionens L 126/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.126.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 126 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången14 maj 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.126.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 126

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången14 maj 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2011/274/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 26 april 2011 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Energi i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik
  [delgivet med nr K(2011) 2740]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/275/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 26 april 2011 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Infrastruktur i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik
  [delgivet med nr K(2011) 2741]

   (
  1
  ) | 53 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2011/274/EU

*

Kommissionens beslut av den 26 april 2011 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Energi i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik
  [delgivet med nr K(2011) 2740]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 2740]

1

1

2011/275/EU

*

Kommissionens beslut av den 26 april 2011 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Infrastruktur i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik
  [delgivet med nr K(2011) 2741]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 2741]

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 14.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 126/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 26 april 2011

om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Energi i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik

[delgivet med nr K(2011) 2740]

(Text av betydelse för EES)

(2011/274/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG av den 17 juni 2008 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2 e och bilaga II i direktiv 2008/57/EG är järnvägssystemet uppdelat i delsystem av strukturell eller funktionell beskaffenhet, däribland delsystemet Energi. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2 e och bilaga II i direktiv 2008/57/EG är järnvägssystemet uppdelat i delsystem av strukturell eller funktionell beskaffenhet, däribland delsystemet Energi.

| (2) | Genom beslut K(2006) 124 slutlig av den 9 februari 2006 gav kommissionen Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) i uppdrag att utarbeta tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (2). Enligt villkoren i detta mandat fick byrån i uppdrag att utarbeta utkast till TSD avseende delsystemet Energi för konventionell trafik. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut K(2006) 124 slutlig av den 9 februari 2006 gav kommissionen Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) i uppdrag att utarbeta tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (2). Enligt villkoren i detta mandat fick byrån i uppdrag att utarbeta utkast till TSD avseende delsystemet Energi för konventionell trafik.

| (3) | Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) är specifikationer som har antagits i enlighet med direktiv 2008/57/EG. TSD:n i bilagan omfattar delsystemet Energi för att uppfylla de väsentliga kraven och säkerställa driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) är specifikationer som har antagits i enlighet med direktiv 2008/57/EG. TSD:n i bilagan omfattar delsystemet Energi för att uppfylla de väsentliga kraven och säkerställa driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet.

| (4) | TSD:n i bilagan bör hänvisa till kommissionens beslut 2010/713/EU av den 9 november 2010 om moduler för förfarandena för bedömning av överensstämmelse, bedömning av lämplighet för användning och EG-kontroll som ska användas i de tekniska specifikationer för driftskompatibilitet som antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG (3). |
| --- | --- |

(4)

TSD:n i bilagan bör hänvisa till kommissionens beslut 2010/713/EU av den 9 november 2010 om moduler för förfarandena för bedömning av överensstämmelse, bedömning av lämplighet för användning och EG-kontroll som ska användas i de tekniska specifikationer för driftskompatibilitet som antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG (3).

| (5) | Enligt artikel 17.3 i direktiv 2008/57/EG ska medlemsstaterna underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som bör användas för specialfallen, liksom om de organ som ansvarar för att genomföra dessa förfaranden. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 17.3 i direktiv 2008/57/EG ska medlemsstaterna underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som bör användas för specialfallen, liksom om de organ som ansvarar för att genomföra dessa förfaranden.

| (6) | TSD:n i bilagan bör inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i andra relevanta TSD:er som kan vara tillämpbara på delsystemet Energi. |
| --- | --- |

(6)

TSD:n i bilagan bör inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i andra relevanta TSD:er som kan vara tillämpbara på delsystemet Energi.

| (7) | TSD:n i bilagan bör inte innehålla några krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, om inte detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom unionen. |
| --- | --- |

(7)

TSD:n i bilagan bör inte innehålla några krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, om inte detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom unionen.

| (8) | I enlighet med artikel 11.5 i direktiv 2008/57/EG bör TSD:n i bilagan, under en begränsad tidsperiod, tillåta att driftskompatibilitetskomponenter införlivas i delsystem utan certifiering om vissa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 11.5 i direktiv 2008/57/EG bör TSD:n i bilagan, under en begränsad tidsperiod, tillåta att driftskompatibilitetskomponenter införlivas i delsystem utan certifiering om vissa villkor är uppfyllda.

| (9) | För att fortsätta att främja innovationer och för att tillvarata vunnen erfarenhet bör den bifogade TSD:n i bilagan revideras med jämna mellanrum. |
| --- | --- |

(9)

För att fortsätta att främja innovationer och för att tillvarata vunnen erfarenhet bör den bifogade TSD:n i bilagan revideras med jämna mellanrum.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2008/57/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen antar härmed en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Energi i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik.

TSD:n återfinns i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Denna TSD är tillämplig på all ny, ombyggd eller moderniserad infrastruktur i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik enligt definitionen i bilaga I till direktiv 2008/57/EG.

Artikel 3

De förfaranden för bedömning av överensstämmelse, lämplighet för användning och EG-kontroll som avses i kapitel 6 i TSD:n i bilagan ska baseras på de moduler som anges i beslut 2010/713/EG.

Artikel 4

1.   Under en övergångsperiod på tio år ska det vara tillåtet att utfärda en EG-kontrollförklaring för ett delsystem som innehåller driftskompatibilitetskomponenter som saknar en EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning, under förutsättning att de bestämmelser som beskrivs i punkt 6.3 i bilagan är uppfyllda.

2.   Nyproduktion eller ombyggnad/modernisering av delsystemet med icke-certifierade driftskompatibilitetskomponenter ska vara avslutad inom övergångsperioden, inklusive förfarandet för att ta i bruk.

3.   Under övergångsperioden ska medlemsstaterna kontrollera att

| a) | orsakerna till att driftskompatibilitetskomponenten inte har certifierats registreras på ett korrekt sätt vid det kontrollförfarande som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

a)

orsakerna till att driftskompatibilitetskomponenten inte har certifierats registreras på ett korrekt sätt vid det kontrollförfarande som avses i punkt 1,

| b) | de nationella säkerhetsmyndigheterna i sin rapport som avses i artikel 18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG (4) tillhandahåller information om driftskompatibilitetskomponenter som inte har certifierats och orsaken till att de inte har certifierats, inklusive tillämpningen av nationella bestämmelser som anmälts enligt artikel 17 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- |

b)

de nationella säkerhetsmyndigheterna i sin rapport som avses i artikel 18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG (4) tillhandahåller information om driftskompatibilitetskomponenter som inte har certifierats och orsaken till att de inte har certifierats, inklusive tillämpningen av nationella bestämmelser som anmälts enligt artikel 17 i direktiv 2008/57/EG.

4.   När övergångsperioden har löpt ut, och med de undantag som tillåts enligt punkt 6.3.3 om underhåll, ska driftskompatibilitetskomponenter vara försedda med den EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning som krävs innan de införlivas i delsystemet.

Artikel 5

I enlighet med artikel 5.3 f i direktiv 2008/57/EG, beskrivs i kapitel 7 i TSD:n i bilagan en strategi för att migrera till ett fullständigt driftskompatibelt delsystem för energi. Denna migration måste tillämpas tillsammans med artikel 20 i direktivet som anger principerna för TSD:ns tillämpning vid ombyggnads- och moderniseringsprojekt. Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en rapport om genomförandet av artikel 20 i direktiv 2008/57/EG tre år efter ikraftträdandet av detta beslut. Rapporten kommer att diskuteras inom ramen för den kommitté som har inrättats genom artikel 29 i direktiv 2008/57/EG, och i förekommande fall kommer TSD:n i bilagan att anpassas.

Artikel 6

1.   För de punkter som klassificeras som specialfall i kapitel 7 i TSD:n ska de villkor som ska vara uppfyllda vid kontroll av driftskompatibilitet i enlighet med artikel 17.2 i direktiv 2008/57/EG vara de tillämpliga tekniska bestämmelser som respektive medlemsstat använder sig av för att godkänna ibruktagande av det delsystem som omfattas av detta beslut.

2.   Medlemsstaterna ska inom sex månader efter att detta beslut delgivits tillhandahålla de andra medlemsstaterna och kommissionen

| a) | tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1, |
| --- | --- |

a)

tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1,

| b) | uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska tillämpas med avseende på tillämpningen av de tekniska bestämmelserna som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

b)

uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska tillämpas med avseende på tillämpningen av de tekniska bestämmelserna som avses i punkt 1,

| c) | vilka organ medlemsstaten har utsett för att genomföra förfarandena för bedömning av överensstämmelse samt för kontroll av de specialfall som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

c)

vilka organ medlemsstaten har utsett för att genomföra förfarandena för bedömning av överensstämmelse samt för kontroll av de specialfall som avses i punkt 1.

Artikel 7

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 juni 2011.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 26 april 2011.

På kommissionens vägnar

Siim KALLAS

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 191, 18.7.2008, s. 1.

1

(2)  EGT L 110, 20.4.2001, s. 1.

2

(3)  EUT L 319, 4.12.2010, s. 1.

3

(4)  EUT L 164, 30.4.2004, s. 44.

4

---

BILAGA

DIREKTIV 2008/57/EG OM DRIFTSKOMPATIBILITETEN HOS JÄRNVÄGSSYSTEMET INOM GEMENSKAPEN

TEKNISK SPECIFIKATION FÖR DRIFTSKOMPATIBILITET (TSD)

Delsystemet Energi för konventionell trafik

| 1. | INLEDNING |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Tekniskt tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Geografiskt tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Innehållet i denna TSD |
| --- | --- |

1.3

| 2. | DEFINITION OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE FÖR DELSYSTEMET |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Definition av delsystemet Energi |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Kraftförsörjning |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Kontaktledning och strömavtagare |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.2 | Gränssnitt mot andra delsystem och inom delsystemet |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Inledning |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Gränssnitt som berör elkraftförsörjningen |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Gränssnitt som berör kontaktledningsutrustning och strömavtagare och deras interaktion |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Gränssnitt som berör fas- och systemskiljande sektioner |
| --- | --- |

2.2.4

| 3. | VÄSENTLIGA KRAV |
| --- | --- |

3.

| 4. | BESKRIVNING AV DELSYSTEMET |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Inledning |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Allmänna bestämmelser |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Grundegenskaper som kännetecknar delsystemet Energi |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Spänning och frekvens |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Parametrar avseende banmatningssystemets prestanda |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Fortsatt elkraftmatning i händelse av störningar i tunnlar |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Återmatande bromsning |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Reläskyddskoordination |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.9 | Övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem |
| --- | --- |

4.2.9

| 4.2.10 | Emission av övertoner till det allmänna eldistributionsnätet |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.11 | Extern elektromagnetisk kompatibilitet |
| --- | --- |

4.2.11

| 4.2.12 | Miljöskydd |
| --- | --- |

4.2.12

| 4.2.13 | Kontaktledningens geometri |
| --- | --- |

4.2.13

| 4.2.14 | Strömavtagarens lastprofil |
| --- | --- |

4.2.14

| 4.2.15 | Medelkontaktkraft |
| --- | --- |

4.2.15

| 4.2.16 | Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet |
| --- | --- |

4.2.16

| 4.2.17 | Avstånd mellan strömavtagare |
| --- | --- |

4.2.17

| 4.2.18 | Kontakttrådens material |
| --- | --- |

4.2.18

| 4.2.19 | Fasskiljande sektioner |
| --- | --- |

4.2.19

| 4.2.20 | Systemskiljande sektioner |
| --- | --- |

4.2.20

| 4.2.21 | Utrustning för mätning av förbrukningen av elektrisk energi |
| --- | --- |

4.2.21

| 4.3 | Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Allmänna krav |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Lok och passagerarfordon |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Infrastruktur |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Drift och trafikledning |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Säkerhet i järnvägstunnlar |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.4 | Driftsregler |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Inledning |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Hantering av banmatningssystemet |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Genomförande av arbeten |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.5 | Underhållsregler |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Yrkeskompetens |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Villkor avseende hälsa och säkerhet |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | Inledning |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Elsäkerhetsåtgärder för banmatningsstationer och sektioneringspunkter |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | Elsäkerhetsåtgärder för kontaktledningssystem |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | Elsäkerhetsåtgärder för returströmkretsen |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.5 | Övriga allmänna krav |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.6 | Signalfärgad varningsklädsel |
| --- | --- |

4.7.6

| 4.8 | Infrastrukturregistret och det europeiska registret över godkända typer av fordon |
| --- | --- |

4.8

| 4.8.1 | Inledning |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Register över infrastruktur |
| --- | --- |

4.8.2

| 4.8.3 | Europeiskt register över godkända typer av fordon |
| --- | --- |

4.8.3

| 5. | DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Förteckning över komponenter |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Prestanda och specifikationer för komponenterna |
| --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Kontaktledning |
| --- | --- |

5.2.1

| 6. | BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH EG-KONTROLL AV DELSYSTEMEN |
| --- | --- |

6.

| 6.1 | Driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Förfaranden för bedömning av överensstämmelse |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Användning av moduler |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Innovativa lösningar för driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Särskilt bedömningsförfarande för driftskompatibilitetskomponent – kontaktledning |
| --- | --- |

6.1.4

| 6.1.5 | EG-försäkran om överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.2 | Delsystemet Energi |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Allmänna bestämmelser |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Användning av moduler |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Innovativa lösningar |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Särskilt bedömningsförfarande för delsystem |
| --- | --- |

6.2.4

| 6.3 | Delsystem som innehåller driftskompatibilitetskomponenter som inte är försedda med EG-försäkran |
| --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | Villkor |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Dokumentation |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Underhåll av delsystemen certifierade enligt 6.3.1 |
| --- | --- |

6.3.3

| 7. | GENOMFÖRANDE |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Allmänt |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Strategi för stegvist genomförande av driftskompatibilitet |
| --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Inledning |
| --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Övergångsstrategi för spänning och frekvens |
| --- | --- |

7.2.2

| 7.2.3 | Övergångsstrategi för strömavtagare och kontaktledningens geometri |
| --- | --- |

7.2.3

| 7.3 | Tillämpning av denna TSD på nya linjer |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Tillämpning av denna TSD på befintliga linjer |
| --- | --- |

7.4

| 7.4.1 | Inledning |
| --- | --- |

7.4.1

| 7.4.2 | Ombyggnad/modernisering av kontaktledningen och/eller banmatningssystemet |
| --- | --- |

7.4.2

| 7.4.3 | Underhållsrelaterade parametrar |
| --- | --- |

7.4.3

| 7.4.4 | Befintliga delsystem som inte omfattas av ett moderniserings- eller ombyggnadsprojekt |
| --- | --- |

7.4.4

| 7.5 | Specialfall |
| --- | --- |

7.5

| 7.5.1 | Inledning |
| --- | --- |

7.5.1

| 7.5.2 | Förteckning över specialfall |
| --- | --- |

7.5.2

| 8. | FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR |
| --- | --- |

8.

| BILAGA A – | BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTERS ÖVERENSSTÄMMELSE |
| --- | --- |

BILAGA A –

| BILAGA B – | EG-KONTROLL AV DELSYSTEMET ENERGI |
| --- | --- |

BILAGA B –

| BILAGA C – | INFRASTRUKTURREGISTER, INFORMATION OM DELSYSTEMET ENERGI |
| --- | --- |

BILAGA C –

| BILAGA D – | EUROPEISKT REGISTER ÖVER GODKÄNDA FORDONSTYPER, INFORMATION SOM BEHÖVS AVSEENDE DELSYSTEMET ENERGI |
| --- | --- |

BILAGA D –

| BILAGA E – | FASTSTÄLLANDE AV STRÖMAVTAGARENS MEKANISKA KINEMATISKA LASTPROFIL |
| --- | --- |

BILAGA E –

| BILAGA F – | LÖSNINGAR FÖR FAS- OCH SYSTEMSKILJANDE SEKTIONER |
| --- | --- |

BILAGA F –

| BILAGA G – | EFFEKTFAKTOR |
| --- | --- |

BILAGA G –

| BILAGA H – | ELEKTRISKT SKYDD: UTLÖSNING AV HUVUDSTRÖMBRYTARE |
| --- | --- |

BILAGA H –

| BILAGA I – | FÖRTECKNING ÖVER STANDARDER SOM DET HÄNVISAS TILL |
| --- | --- |

BILAGA I –

| BILAGA J – | ORDLISTA |
| --- | --- |

BILAGA J –

1.   INLEDNING

1.1   Tekniskt tillämpningsområde

I denna TSD behandlas delsystemet Energi i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik. Delsystemet Energi finns med i förteckningen över delsystem i bilaga II till direktiv 2008/57/EG.

1.2   Geografiskt tillämpningsområde

Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik, såsom det beskrivs i kapitel 1.1 i bilaga I till direktiv 2008/57/EG.

1.3   Innehållet i denna TSD

Denna TSD uppfyller kraven i artikel 5.3 i direktivet 2008/57/EG genom att

| a) | ange det tillämpningsområde som avses – kapitel 2, |
| --- | --- |

a)

ange det tillämpningsområde som avses – kapitel 2,

| b) | ange de väsentliga kraven för delsystemet Energi – kapitel 3, |
| --- | --- |

b)

ange de väsentliga kraven för delsystemet Energi – kapitel 3,

| c) | fastställa funktionella och tekniska specifikationer som ska följas när det gäller delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem – kapitel 4, |
| --- | --- |

c)

fastställa funktionella och tekniska specifikationer som ska följas när det gäller delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem – kapitel 4,

| d) | ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som ska omfattas av europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, och som krävs för att driftskompatibilitet hos järnvägssystemet ska uppnås – kapitel 5, |
| --- | --- |

d)

ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som ska omfattas av europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, och som krävs för att driftskompatibilitet hos järnvägssystemet ska uppnås – kapitel 5,

| e) | för varje berört fall ange vilka förfaranden som ska tillämpas för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning, å ena sidan, och för EG-kontrollen av delsystemen, å andra sidan – kapitel 6, |
| --- | --- |

e)

för varje berört fall ange vilka förfaranden som ska tillämpas för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning, å ena sidan, och för EG-kontrollen av delsystemen, å andra sidan – kapitel 6,

| f) | ange strategin för genomförandet av TSD:n; det är särskilt viktigt att ange de etapper som ska slutföras för en stegvis övergång från den nuvarande situationen till den slutliga situationen, då överensstämmelse med TSD:n är normen – kapitel 7, |
| --- | --- |

f)

ange strategin för genomförandet av TSD:n; det är särskilt viktigt att ange de etapper som ska slutföras för en stegvis övergång från den nuvarande situationen till den slutliga situationen, då överensstämmelse med TSD:n är normen – kapitel 7,

| g) | för den berörda personalen ange de yrkesmässiga kvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet vid arbetet som krävs för drift och underhåll av det delsystem som avses, samt för genomförandet av TSD:n – kapitel 4. |
| --- | --- |

g)

för den berörda personalen ange de yrkesmässiga kvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet vid arbetet som krävs för drift och underhåll av det delsystem som avses, samt för genomförandet av TSD:n – kapitel 4.

Dessutom kan specialfall anges i enlighet med artikel 5.5. Dessa beskrivs i kapitel 7.

Slutligen innehåller denna TSD också, i kapitel 4, de särskilda drifts- och underhållskrav som gäller för det tillämpningsområde som anges i avsnitten 1.1 och 1.2.

2.   DEFINITION OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE FÖR DELSYSTEMET

2.1   Definition av delsystemet Energi

I denna TSD för delsystemet Energi specificeras de krav som är nödvändiga för att säkerställa driftskompatibilitet hos järnvägssystemet. Denna TSD omfattar alla fasta installationer (likspänning eller växelspänning) som, med hänsyn till de väsentliga kraven, krävs för att tillhandahålla dragkraft till ett tåg.

Delsystemet Energi omfattar även definitionen och kvalitetskriterierna för samspelet mellan en strömavtagare och kontaktledningen. Eftersom strömskenan på marknivå (tredje räl) och kontaktskon inte är ett ”målsystem”, beskriver inte denna TSD de egenskaper eller funktioner som finns i ett sådant system.

Figur 1

Delsystemet Energi

Image

Delsystemet Energi består av följande:

a)   Banmatningsstationer: De är på primärsidan anslutna till högspänningsnätet för transformering av högspänningen till en spänning som är lämplig och/eller konvertering till ett strömförsörjningssystem som är lämpligt för tåg. På sekundärsidan är banmatningsstationerna anslutna till kontaktledningssystemet.

b)   Sektioneringspunkter: Elektrisk utrustning placerad på platser mellan banmatningsstationerna för att försörja och parallellkoppla kontaktledningssystemet och för att ge skydd, möjlighet till frånkoppling och alternativa matningsvägar.

c)   Skiljande sektioner: Utrustning som krävs för att tillhandahålla en övergång mellan elektriskt olika system eller mellan olika faser i samma elektriska system.

d)   Kontaktledningssystem: Ett system som distribuerar elenergin till tåg som trafikerar banan och som överför den till dem via deras strömavtagare. Kontaktledningssystemet är även utrustat med manuella eller fjärrstyrda frånskiljare vilka krävs för att kunna sektionera kontaktledningssystemet beroende på önskat driftläge. Matarledningar utgör också en del av kontaktledningssystemet.

e)   Returströmkrets: Alla ledare som bildar den avsedda vägen för återledning av traktionsströmmen och som dessutom används vid feltillstånd. Därför utgör returströmkretsen, vad gäller denna aspekt, en del av delsystemet Energi och har ett gränssnitt mot delsystemet Infrastruktur.

I delsystemet Energi ingår dessutom, enligt direktiv 2008/57/EG, följande:

f)   De delar av utrustningen för mätning av elenergiförbrukningen som finns ombord– för mätning av den elektriska energi som tas från eller returneras till (vid återmatande bromsning) kontaktledningen av fordonet och som matas från banmatningssystemet. Utrustningen är integrerad i och tas i bruk med drivenheten och omfattas av tillämpningsområdet för TSD konv. Lok och passagerarfordon.

I direktivet 2008/57/EG fastställs också att strömavtagarna, som överför elektrisk energi från kontaktledningssystemet till fordonet, ingår i delsystemet Rullande materiel. De installeras och integreras i samt tas i bruk med den rullande materielen och omfattas av tillämpningsområdet för TSD konv. Lok och passagerarfordon.

Parametrarna avseende strömavtagningskvalitet anges däremot i TSD konv. Energi.

2.1.1   Kraftförsörjning

Kraftförsörjningssystemet måste konstrueras så att varje tåg försörjs med nödvändig effekt. Därför är matningsspänningen, varje tågs strömförbrukning och tidtabelläge viktiga faktorer för prestandan.

Precis som alla andra elektriska utrustningar är ett tåg konstruerat för att fungera korrekt med en nominell spänning och en nominell frekvens vid dess anslutningar, vilka utgörs av strömavtagare och hjul. Variationer i och gränser för dessa parametrar behöver fastställas för att garantera tågets förväntade prestanda.

Moderna, eldrivna tåg kan ofta använda återmatande bromsning som återför elektrisk energi till banmatningssystemet och därmed minskar den totala energiförbrukningen. Banmatningssystemet kan konstrueras så att det tar upp energin från återmatande bromsning.

I alla kraftförsörjningssystem kan kortslutningar och andra fel uppstå. Banmatningssystemet måste konstrueras så att kontrollutrustningen omedelbart upptäcker dessa fel för att via brytare bryta kortslutningsströmmen och koppla bort den felaktiga delen av kretsen. Efter en sådan händelse måste kraftförsörjningen återställas så snart som möjligt så att driften kan återupptas.

2.1.2   Kontaktledning och strömavtagare

Ur driftskompatibilitetssynpunkt är en ömsesidigt anpassad geometri mellan kontaktledning och strömavtagare en viktig egenskap. Vad gäller det geometriska samspelet ska kontakttrådens höjd över rälsen, variationen i kontakttrådens höjd, avvikelsen i sidled vid vindtryck samt kontaktkraften specificeras. Strömavtagartoppens geometri är också viktig för att garantera ett bra samspel med kontaktledningen, med hänsyn tagen till fordonets rörelse.

För att stödja driftskompatibilitet mellan de europeiska järnvägsnäten är målet att använda de strömavtagare som anges i TSD konv. Lok och passagerarfordon.

Samspelet mellan kontaktledning och strömavtagare utgör en mycket viktig aspekt i upprätthållandet av en tillförlitlig elkraftöverföring utan onödiga störningar för järnvägsinstallationer och omgivningen. Detta samspel bestäms huvudsakligen av följande:

| a) | De statiska och aerodynamiska effekterna som beror på strömavtagarens konstruktion och typen av kontaktskena, formen på det fordon på vilket strömavtagaren/strömavtagarna är monterad(e) och strömavtagarens placering på fordonet. |
| --- | --- |

a)

De statiska och aerodynamiska effekterna som beror på strömavtagarens konstruktion och typen av kontaktskena, formen på det fordon på vilket strömavtagaren/strömavtagarna är monterad(e) och strömavtagarens placering på fordonet.

| b) | Kompatibiliteten mellan kontaktskenans material och kontakttråden. |
| --- | --- |

b)

Kompatibiliteten mellan kontaktskenans material och kontakttråden.

| c) | Kontaktledningens och strömavtagarens/strömavtagarnas dynamiska egenskaper för tåg med en eller flera enheter. |
| --- | --- |

c)

Kontaktledningens och strömavtagarens/strömavtagarnas dynamiska egenskaper för tåg med en eller flera enheter.

| d) | Antalet strömavtagare i bruk och avståndet mellan dem, eftersom varje strömavtagare kan påverka de andra inom samma kontaktledningssektion. |
| --- | --- |

d)

Antalet strömavtagare i bruk och avståndet mellan dem, eftersom varje strömavtagare kan påverka de andra inom samma kontaktledningssektion.

2.2   Gränssnitt mot andra delsystem och inom delsystemet

2.2.1   Inledning

För att uppnå avsedd prestanda har delsystemet Energi gränssnitt mot några av de andra delsystemen i järnvägssystemet. Dessa förtecknas nedan:

2.2.2   Gränssnitt som berör elkraftförsörjningen

| a) | Spänning och frekvens och deras tillåtna variationer utgör gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel. |
| --- | --- |

a)

Spänning och frekvens och deras tillåtna variationer utgör gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel.

| b) | Den installerade effekten på linjerna och den angivna effektfaktorn bestämmer järnvägssystemets prestanda och utgör gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel. |
| --- | --- |

b)

Den installerade effekten på linjerna och den angivna effektfaktorn bestämmer järnvägssystemets prestanda och utgör gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel.

| c) | Återmatande bromsning minskar energiförbrukningen och utgör gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel. |
| --- | --- |

c)

Återmatande bromsning minskar energiförbrukningen och utgör gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel.

| d) | Fasta elektriska installationer och fordonsbaserad traktionsutrustning behöver skyddas mot kortslutning. Utlösning av effektbrytare i banmatningsstationer och på tåg måste vara koordinerade. Skydd av elutrustningar utgör därför gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel. |
| --- | --- |

d)

Fasta elektriska installationer och fordonsbaserad traktionsutrustning behöver skyddas mot kortslutning. Utlösning av effektbrytare i banmatningsstationer och på tåg måste vara koordinerade. Skydd av elutrustningar utgör därför gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel.

| e) | Elektriska störningar och emission av övertoner utgör gränssnitt mot delsystemen Rullande materiel och Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

e)

Elektriska störningar och emission av övertoner utgör gränssnitt mot delsystemen Rullande materiel och Trafikstyrning och signalering.

| f) | Returströmkretsen har några gränssnitt mot delsystemen Trafikstyrning och signalering och Infrastruktur. |
| --- | --- |

f)

Returströmkretsen har några gränssnitt mot delsystemen Trafikstyrning och signalering och Infrastruktur.

2.2.3   Gränssnitt som berör kontaktledningsutrustning och strömavtagare och deras interaktion

| a) | Kontakttrådens lutning och lutningsändringar kräver särskild uppmärksamhet för att undvika kontaktförlust och onödigt slitage. Kontakttrådens höjd och lutning utgör gränssnitt mot delsystemen Infrastruktur och Rullande materiel. |
| --- | --- |

a)

Kontakttrådens lutning och lutningsändringar kräver särskild uppmärksamhet för att undvika kontaktförlust och onödigt slitage. Kontakttrådens höjd och lutning utgör gränssnitt mot delsystemen Infrastruktur och Rullande materiel.

| b) | Fordonens och strömavtagarnas rörelse utgör gränssnitt mot delsystemet Infrastruktur. |
| --- | --- |

b)

Fordonens och strömavtagarnas rörelse utgör gränssnitt mot delsystemet Infrastruktur.

| c) | Strömavtagningens kvalitet beror på antalet strömavtagare i drift, deras inbördes avstånd och andra för dragfordonet specifika detaljer. Strömavtagares placering på fordonet utgör gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel. |
| --- | --- |

c)

Strömavtagningens kvalitet beror på antalet strömavtagare i drift, deras inbördes avstånd och andra för dragfordonet specifika detaljer. Strömavtagares placering på fordonet utgör gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel.

2.2.4   Gränssnitt som berör fas- och systemskiljande sektioner

| a) | För att tåg ska kunna passera sektioneringar i banmatningssystemet med skiljande spänning och fas, utan att överbrygga dem, ska antalet strömavtagare och deras placering på tåget fastställas. Detta utgör gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel. |
| --- | --- |

a)

För att tåg ska kunna passera sektioneringar i banmatningssystemet med skiljande spänning och fas, utan att överbrygga dem, ska antalet strömavtagare och deras placering på tåget fastställas. Detta utgör gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel.

| b) | För att tåg ska kunna passera sektioneringar i banmatningssystemet med skiljande spänning och fas, utan att överbrygga dem, krävs kontroll över strömmen som tåget tar ut. Detta utgör gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

b)

För att tåg ska kunna passera sektioneringar i banmatningssystemet med skiljande spänning och fas, utan att överbrygga dem, krävs kontroll över strömmen som tåget tar ut. Detta utgör gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering.

| c) | Vid passering genom banmatningssystemets systemskiljande sektioner kan sänkning av strömavtagare krävas. Detta utgör gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

c)

Vid passering genom banmatningssystemets systemskiljande sektioner kan sänkning av strömavtagare krävas. Detta utgör gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering.

3.   VÄSENTLIGA KRAV

Enligt artikel 4.1 i direktiv 2008/57/EG ska järnvägssystemet, dess delsystem och driftskompatibilitetskomponenter uppfylla de väsentliga krav som i allmänna ordalag definieras i bilaga III till direktivet. I följande tabell visas grundparametrarna för denna TSD och hur de motsvarar de väsentliga krav som anges i bilaga III till direktivet.

| TSD-avsnitt | TSD-avsnittets rubrik | Säkerhet | Tillgänglighet och Tillförlitlighet | Hälsa | Miljöskydd | Tekn. kompatibilitet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3 | Spänning och frekvens | — | — | — | — | 1.5
  2.2.3 |
| 4.2.4 | Parametrar avseende banmatningssystemets prestanda | — | — | — | — | 1.5
  2.2.3 |
| 4.2.5 | Fortsatt elkraftmatning i händelse av störningar i tunnlar | 1.1.1
  2.2.1 | 1.2 | — | — | — |
| 4.2.6 | Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg | — | — | — | — | 1.5
  2.2.3 |
| 4.2.7 | Återmatande bromsning | — | — | — | 1.4.1
  1.4.3 | 1.5
  2.2.3 |
| 4.2.8 | Åtgärder för samordning av elskydd | 2.2.1 | — | — | — | 1.5 |
| 4.2.9 | Övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem | — | — | — | 1.4.1
  1.4.3 | 1.5 |
| 4.2.11 | Extern elektromagnetisk kompatibilitet | | — | — | 1.4.1
  1.4.3
  2.2.2 | 1.5 |
| 4.2.12 | Miljöskydd | — | — | — | 1.4.1
  1.4.3
  2.2.2 | — |
| 4.2.13 | Kontaktledningens geometri | — | — | — | — | 1.5
  2.2.3 |
| 4.2.14 | Strömavtagarens profil | — | — | — | — | 1.5
  2.2.3 |
| 4.2.15 | Medelkontaktkraft | — | — | — | — | 1.5
  2.2.3 |
| 4.2.16 | Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet | — | — | — | 1.4.1
  2.2.2 | 1.5
  2.2.3 |
| 4.2.17 | Avstånd mellan strömavtagare | — | — | — | — | 1.5
  2.2.3 |
| 4.2.18 | Kontakttrådens material | — | — | 1.3.1
  1.3.2 | 1.4.1 | 1.5
  2.2.3 |
| 4.2.19 | Fasskiljande sektioner | 2.2.1 | — | — | 1.4.1
  1.4.3 | 1.5
  2.2.3 |
| 4.2.20 | Systemskiljande sektioner | 2.2.1 | — | — | 1.4.1
  1.4.3 | 1.5
  2.2.3 |
| 4.2.21 | Utrustning för mätning av förbrukningen av elektrisk energi | — | — | — | — | 1.5 |
| 4.4.2 | Hantering av banmatningssystemet | 1.1.1
  1.1.3
  2.2.1 | 1.2 | — | — | — |
| 4.4.3 | Genomförande av arbeten | 1.1.1
  2.2.1 | 1.2 | — | — | 1.5 |
| 4.5 | Underhållsregler | 1.1.1
  2.2.1 | 1.2 | — | — | 1.5
  2.2.3 |
| 4.7.2 | Elsäkerhetsåtgärder för banmatningsstationer och sektioneringspunkter | 1.1.1
  1.1.3
  2.2.1 | — | — | 1.4.1
  1.4.3
  2.2.2 | 1.5 |
| 4.7.3 | Elsäkerhetsåtgärder för kontaktledningssystem | 1.1.1
  1.1.3
  2.2.1 | — | — | 1.4.1
  1.4.3
  2.2.2 | 1.5 |
| 4.7.4 | Elsäkerhetsåtgärder för returströmkretsen | 1.1.1
  1.1.3
  2.2.1 | — | — | 1.4.1
  1.4.3
  2.2.2 | 1.5 |
| 4.7.5 | Övriga allmänna krav | 1.1.1
  1.1.3
  2.2.1 | — | — | 1.4.1
  1.4.3
  2.2.2 | — |
| 4.7.6 | Signalfärgad varningsklädsel | 2.2.1 | — | — | — | — |

TSD-avsnitt

TSD-avsnittets rubrik

Säkerhet

Tillgänglighet och Tillförlitlighet

Hälsa

Miljöskydd

Tekn. kompatibilitet

4.2.3

Spänning och frekvens

—

—

—

—

1.5

2.2.3

4.2.4

Parametrar avseende banmatningssystemets prestanda

—

—

—

—

1.5

2.2.3

4.2.5

Fortsatt elkraftmatning i händelse av störningar i tunnlar

1.1.1

2.2.1

1.2

—

—

—

4.2.6

Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg

—

—

—

—

1.5

2.2.3

4.2.7

Återmatande bromsning

—

—

—

1.4.1

1.4.3

1.5

2.2.3

4.2.8

Åtgärder för samordning av elskydd

2.2.1

—

—

—

1.5

4.2.9

Övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem

—

—

—

1.4.1

1.4.3

1.5

4.2.11

Extern elektromagnetisk kompatibilitet

—

—

1.4.1

1.4.3

2.2.2

1.5

4.2.12

Miljöskydd

—

—

—

1.4.1

1.4.3

2.2.2

—

4.2.13

Kontaktledningens geometri

—

—

—

—

1.5

2.2.3

4.2.14

Strömavtagarens profil

—

—

—

—

1.5

2.2.3

4.2.15

Medelkontaktkraft

—

—

—

—

1.5

2.2.3

4.2.16

Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet

—

—

—

1.4.1

2.2.2

1.5

2.2.3

4.2.17

Avstånd mellan strömavtagare

—

—

—

—

1.5

2.2.3

4.2.18

Kontakttrådens material

—

—

1.3.1

1.3.2

1.4.1

1.5

2.2.3

4.2.19

Fasskiljande sektioner

2.2.1

—

—

1.4.1

1.4.3

1.5

2.2.3

4.2.20

Systemskiljande sektioner

2.2.1

—

—

1.4.1

1.4.3

1.5

2.2.3

4.2.21

Utrustning för mätning av förbrukningen av elektrisk energi

—

—

—

—

1.5

4.4.2

Hantering av banmatningssystemet

1.1.1

1.1.3

2.2.1

1.2

—

—

—

4.4.3

Genomförande av arbeten

1.1.1

2.2.1

1.2

—

—

1.5

4.5

Underhållsregler

1.1.1

2.2.1

1.2

—

—

1.5

2.2.3

4.7.2

Elsäkerhetsåtgärder för banmatningsstationer och sektioneringspunkter

1.1.1

1.1.3

2.2.1

—

—

1.4.1

1.4.3

2.2.2

1.5

4.7.3

Elsäkerhetsåtgärder för kontaktledningssystem

1.1.1

1.1.3

2.2.1

—

—

1.4.1

1.4.3

2.2.2

1.5

4.7.4

Elsäkerhetsåtgärder för returströmkretsen

1.1.1

1.1.3

2.2.1

—

—

1.4.1

1.4.3

2.2.2

1.5

4.7.5

Övriga allmänna krav

1.1.1

1.1.3

2.2.1

—

—

1.4.1

1.4.3

2.2.2

—

4.7.6

Signalfärgad varningsklädsel

2.2.1

—

—

—

—

4.   BESKRIVNING AV DELSYSTEMET

4.1   Inledning

Järnvägssystemet, som omfattas av direktiv 2008/57/EG och till vilket delsystemet hör, är ett integrerat system vars kompatibilitet måste kontrolleras. Kompatibiliteten ska särskilt kontrolleras med avseende på specifikationerna för delsystemet, dess gränssnitt mot det system det ingår i och bestämmelserna för drift och underhåll.

Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet och dess gränssnitt, som anges i avsnitten 4.2 och 4.3, innehåller inte några krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos järnvägsnätet. Innovativa lösningar för driftskompatibilitet kan emellertid kräva nya specifikationer och/eller nya bedömningsmetoder. För att kunna möjliggöra teknisk innovation ska dessa specifikationer och bedömningsmetoder utvecklas genom det förfarande som beskrivs i avsnitten 6.1.3 och 6.2.3.

Med beaktande av alla väsentliga krav omfattar delsystemet Energi de specifikationer som anges i avsnitten 4.2 till 4.7. En förteckning över parametrar som är relevanta för delsystemet Energi, och som ska samlas i infrastrukturregistret, återfinns i bilaga C till denna TSD.

Förfaranden för EG-kontroll av delsystemet Energi anges i avsnitt 6.2.4 och bilaga B, tabell B.1, till denna TSD.

För specialfall, se kapitel 7.5.

När det hänvisas till EN-standarder gäller inte variationer benämnda ”nationella avvikelser” eller ”speciella nationella förhållanden” i EN-standarden.

4.2   Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet

4.2.1   Allmänna bestämmelser

Den prestanda som krävs av delsystemet Energi ska motsvara den prestanda som krävs av järnvägssystemet med avseende på följande:

| — | Högsta linjehastighet, typen av tåg. |
| --- | --- |

—

Högsta linjehastighet, typen av tåg.

| — | Tågens effektbehov vid strömavtagarna. |
| --- | --- |

—

Tågens effektbehov vid strömavtagarna.

4.2.2   Grundegenskaper som kännetecknar delsystemet Energi

De grundegenskaper som kännetecknar delsystemet Energi är följande:

| — | Strömförsörjning:






  — | Spänning och frekvens (4.2.3) |
| --- | --- | --- |

—

Strömförsörjning:

—

Spänning och frekvens (4.2.3)

| — | Parametrar avseende banmatningssystemets prestanda (4.2.4) |
| --- | --- |

—

Parametrar avseende banmatningssystemets prestanda (4.2.4)

| — | Fortsatt elkraftmatning i händelse av störningar i tunnlar (4.2.5) |
| --- | --- |

—

Fortsatt elkraftmatning i händelse av störningar i tunnlar (4.2.5)

| — | Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg (4.2.6) |
| --- | --- |

—

Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg (4.2.6)

| — | Återmatande bromsning (4.2.7) |
| --- | --- |

—

Återmatande bromsning (4.2.7)

| — | Reläskyddskoordination (4.2.8) |
| --- | --- |

—

Reläskyddskoordination (4.2.8)

| — | Övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem (4.2.9) |
| --- | --- |

—

Övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem (4.2.9)

| — | Utrustning för mätning av elenergiförbrukningen (4.2.21) |
| --- | --- |

—

Utrustning för mätning av elenergiförbrukningen (4.2.21)

| — | Kontaktledningens geometri och strömavtagningskvalitet:






  — | Kontaktledningens geometri (4.2.13) |
| --- | --- | --- |

—

Kontaktledningens geometri och strömavtagningskvalitet:

—

Kontaktledningens geometri (4.2.13)

| — | Strömavtagarens profil (4.2.14) |
| --- | --- |

—

Strömavtagarens profil (4.2.14)

| — | Medelkontaktkraft (4.2.15) |
| --- | --- |

—

Medelkontaktkraft (4.2.15)

| — | Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet (4.2.16) |
| --- | --- |

—

Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet (4.2.16)

| — | Avstånd mellan strömavtagare (4.2.17) |
| --- | --- |

—

Avstånd mellan strömavtagare (4.2.17)

| — | Kontakttrådens material (4.2.18) |
| --- | --- |

—

Kontakttrådens material (4.2.18)

| — | Fasskiljande sektioner (4.2.19) och |
| --- | --- |

—

Fasskiljande sektioner (4.2.19) och

| — | Systemskiljande sektioner (4.2.20) |
| --- | --- |

—

Systemskiljande sektioner (4.2.20)

4.2.3   Spänning och frekvens

Lok och dragenheter behöver ha standardisering av värden för spänning och frekvens. Värdena och gränserna för spänning och frekvens vid banmatningsstationerna och strömavtagaren ska uppfylla EN50163:2004, punkt 4.

Med hänsyn till kompatibiliteten med elproduktions- och eldistributionssystemen, och med hänsyn till standardiseringen av utrustning för banmatningsstationer, ska målsystemet vara ett 25 kV 50 Hz växelspänningssystem.

På grund av de höga investeringskostnaderna vid övergång från andra systemspänningar till 25 kV-systemet, och eftersom det finns möjlighet att använda dragenheter som klarar flera system, tillåts emellertid användning av följande system för nya, uppgraderade eller moderniserade delsystem:

| — | Växelspänningssystem 15 kV 16,7 Hz. |
| --- | --- |

—

Växelspänningssystem 15 kV 16,7 Hz.

| — | Likspänningssystem 3 kV. |
| --- | --- |

—

Likspänningssystem 3 kV.

| — | Likspänningssystem 1,5 kV. |
| --- | --- |

—

Likspänningssystem 1,5 kV.

Nominella spänningar och frekvenser ska förtecknas i infrastrukturregistret (se bilaga C).

4.2.4   Parametrar avseende banmatningssystemets prestanda

Konstruktionen av delsystemet Energi bestäms av linjehastigheten för de planerade tjänsterna och topografin.

Därför måste följande parametrar beaktas:

| — | Tågens maximala strömuttag. |
| --- | --- |

—

Tågens maximala strömuttag.

| — | Effektfaktorn för tågen. |
| --- | --- |

—

Effektfaktorn för tågen.

| — | Medelvärdet för kontaktledningsspänningen. |
| --- | --- |

—

Medelvärdet för kontaktledningsspänningen.

4.2.4.1   Tågens maximala strömuttag

Infrastrukturförvaltaren ska ange maximal ström som tåg får dra i infrastrukturregistret (se bilaga C).

Konstruktionen av delsystemet Energi ska säkerställa att banmatningssystemet uppnår angiven prestanda och möjliggöra drift av tåg som har en lägre effekt än 2 MW utan strömbegränsning enligt beskrivningen i punkt 7.3 i EN50388:2005.

4.2.4.2   Effektfaktor för tåg

Effektfaktorn för tåg ska uppfylla kraven i bilaga G och EN50388:2005, punkt 6.3.

4.2.4.3   Medelvärde för kontaktledningsspänning

Det beräknade medelvärdet för kontaktledningsspänningen vid strömavtagaren ska överensstämma med EN50388:2005, punkterna 8.3 och 8.4, med användning av uppgifterna för effektfaktorn i bilaga G.

4.2.5   Fortsatt elkraftmatning i händelse av störningar i tunnlar

Kraftförsörjningsanläggningarna och kontaktledningssystemet ska vara så konstruerade att de klarar fortsatt drift i händelse av störningar i tunnlar. Detta ska uppnås genom sektionering av kontaktledningen i enlighet med avsnitt 4.2.3.1 i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar.

4.2.6   Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg

Kontaktledningen för likspänningssystem ska konstrueras för att klara 300 A (för ett banmatningssystem på 1,5 kV) och 200 A (för ett banmatningssystem på 3 kV) per strömavtagare när tåget står stilla.

Detta ska uppnås genom användning av en statisk kontaktkraft enligt definitionen i punkt 7.1 i EN50367:2006.

Om kontaktledningen har konstruerats för att klara högre värden för maximal ström vid stillastående ska detta anges av infrastrukturförvaltaren i infrastrukturregistret (se bilaga C).

Kontaktledningen ska konstrueras med beaktande av temperaturbegränsningar i enlighet med EN50119:2009, punkt 5.1.2.

4.2.7   Återmatande bromsning

Banmatningssystem med växelspänning ska vara konstruerade så att de medger användning av återmatande bromsning som driftbroms, genom endera kontinuerligt utbyte av elkraft med andra tåg eller på annat sätt.

Banmatningssystem med likspänning ska vara konstruerade så att de medger användning av återmatande bromsning som driftbroms åtminstone genom utbyte av elkraft med andra tåg.

I infrastrukturregistret (se bilaga C) ska det finnas information om möjligheten att använda återmatande bromsning.

4.2.8   Reläskyddskoordination

Utformningen av reläskyddskoordinationen för delsystemet Energi ska uppfylla kraven i EN50388:2005, punkt 11, utom tabell 8 som ersätts med bilaga H till denna TSD.

4.2.9   Övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem

Delsystemet Energi för konventionell trafik och rullande materiel måste kunna fungera tillsammans utan störningsproblem, såsom överspänningar och andra fenomen som beskrivs i EN50388:2005, punkt 10.

4.2.10   Emission av övertoner till det allmänna eldistributionsnätet

Emission av övertoner till det allmänna eldistributionsnätet ska hanteras av infrastrukturförvaltaren, med hänsyn tagen till europeiska eller nationella standarder och kraven från ägaren av eldistributionsnätet.

Inom ramen för denna TSD krävs ingen bedömning av överensstämmelse.

4.2.11   Extern elektromagnetisk kompatibilitet

Extern elektromagnetisk kompatibilitet är inte en specifik egenskap för järnvägsnätet. Installationer för banmatning ska uppfylla de väsentliga kraven i 2004/108/EG (direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet).

Inom ramen för denna TSD krävs ingen bedömning av överensstämmelse.

4.2.12   Miljöskydd

Miljöskyddet omfattas av annan EG-lagstiftning om bedömning av vissa projekts inverkan på miljön.

Inom ramen för denna TSD krävs ingen bedömning av överensstämmelse.

4.2.13   Kontaktledningens geometri

Kontaktledningen ska konstrueras för drift med den geometri för strömavtagartoppen som anges i avsnitt 4.2.8.2.9.2 i TSD konv. Lok och passagerarfordon.

Kontakttrådens höjd, lutning i förhållande till spåret och avböjning i sidled under påverkan av sidovindar styr driftskompatibiliteten för järnvägsnätet.

4.2.13.1   Kontakttrådens höjd

Kontakttrådens nominella höjd ska ligga i intervallet 5,00–5,75 m. Se EN50119:2009, figur 1, för förhållandet mellan kontakttrådens höjd och strömavtagarens arbetshöjd.

Kontakttrådens höjd kan vara lägre i fall då profilen kräver detta (t.ex. broar, tunnlar). Kontakttrådens lägsta höjd ska beräknas enligt EN50119:2009, punkt 5.10.4.

Kontakttråden får i vissa fall vara högre – t.ex. vid plankorsningar, lastningsområden osv. I sådana fall får kontakttrådens maximala projekterade höjd inte överstiga 6,20 m.

Med beaktande av toleranser och upplyft enligt EN50119:2009, figur 1, får kontakttrådens maximala höjd inte överstiga 6,50 m.

Kontakttrådens nominella höjd ska förtecknas i infrastrukturregistret (se bilaga C).

4.2.13.2   Variation i kontakttrådens höjd

Variationen i kontakttrådens höjd ska uppfylla kraven i EN50119:2009, punkt 5.10.3.

De värden för kontakttrådens lutning som anges i EN50119:2009, punkt 5.10.3, får i undantagsfall överskridas om ett antal begränsningar avseende kontakttrådens höjd – t.ex. vid plankorsningar, broar och tunnlar – förhindrar överensstämmelse. I sådana fall ska man, vid tillämpning av kraven i avsnitt 4.2.16, endast följa kravet som rör maximal kontaktkraft.

4.2.13.3   Avvikelse i sidled

I tabell 4.2.13.3 redovisas kontakttrådens högsta tillåtna avvikelse i sidled i förhållande till spårets projekterade mittlinje under påverkan av sidvind.

Tabell 4.2.13

Maximal avvikelse i sidled

| Strömavtagarens bredd | Maximal avvikelse i sidled |
| --- | --- |
| 1 600 mm | 0,40 m |
| 1 950 mm | 0,55 m |

Strömavtagarens bredd

Maximal avvikelse i sidled

1 600 mm

0,40 m

1 950 mm

0,55 m

Värdena ska justeras med beaktande av strömavtagarens rörelser och spårets toleranser enligt bilaga E.

Om det finns multipla spår ska kravet vara uppfyllt för varje rälspar (konstruerade för att fungera som separata spår) som ska bedömas i förhållande till TSD:n.

De strömavtagarprofiler som får användas på linjen ska förtecknas i infrastrukturregistret (se bilaga C).

4.2.14   Strömavtagarens lastprofil

Ingen del av delsystemet Energi får komma in i strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil (se bilaga E figur E.2) utom kontakttråden och tillsatsröret.

Strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil för driftskompatibla linjer fastställs med användning av den metod som visas i bilaga E, avsnitt E.2, samt de strömavtagarprofiler som anges i TSD konv. Lok och passagerarfordon, avsnitt 4.2.8.2.9.2.

Denna profil ska beräknas med en kinematisk metod med värdena

| — | för strömavtagarens rörelse – epu – på 0,110 m vid den lägre kontrollhöjden – h'u ≤ 5,0 m och |
| --- | --- |

—

för strömavtagarens rörelse – epu – på 0,110 m vid den lägre kontrollhöjden – h'u ≤ 5,0 m och

| — | för strömavtagarens rörelse – epo – på 0,170 m vid den övre kontrollhöjden – h'o - 6,5 m, |
| --- | --- |

—

för strömavtagarens rörelse – epo – på 0,170 m vid den övre kontrollhöjden – h'o - 6,5 m,

i enlighet med bilaga E, avsnitt E.2.1.4, och andra värden i enlighet med bilaga E, avsnitt E.3.

4.2.15   Medelkontaktkraft

Medelkontaktkraften Fm är det statistiska medelvärdet av kontaktkraften. Fm bildas av de statiska, dynamiska och aerodynamiska komponenterna i strömavtagarens kontaktkraft.

Den statiska kontaktkraften definieras i EN50367:2006, punkt 7.1. Värdeintervallen för Fm för varje banmatningssystem definieras i tabell 4.2.15.

Tabell 4.2.15

Värdeintervall för medelkontaktkraften

| Försörjningssystem | Fm upp till 200 km/tim |
| --- | --- |
| Växelspänningssystem | 60 N < Fm< 0,00047*v2 + 90 N |
| Likspänningssystem 3 kV | 90 N < Fm< 0,00097*v2 + 110 N |
| Likspänningssystem 1,5 kV | 70 N < Fm< 0,00097*v2 + 140 N |

Försörjningssystem

Fm upp till 200 km/tim

Växelspänningssystem

60 N < Fm< 0,00047*v2 + 90 N

Likspänningssystem 3 kV

90 N < Fm< 0,00097*v2 + 110 N

Likspänningssystem 1,5 kV

70 N < Fm< 0,00097*v2 + 140 N

där [Fm] = medelkontaktkraft i N och [v] = hastighet i km/tim.

I enlighet med avsnitt 4.2.16 ska kontaktledningar konstrueras för att kunna klara den övre gräns för kraftkurvan som anges i tabell 4.2.15.

4.2.16   Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet

Kontaktledningen ska vara konstruerad för att klara kraven på strömavtagningsdynamik. Upplyftet av kontakttråden vid den hastighet som linjen är konstruerad för ska uppfylla villkoren i tabell 4.2.16.

Strömavtagningens kvalitet har en stor påverkan på kontakttrådens livslängd och ska därför uppfylla överenskomna och mätbara parametrar.

Strömavtagningsdynamikens kravuppfyllelse ska kontrolleras genom bedömning av

| — | kontakttrådens upplyft
  och antingen |
| --- | --- |

—

kontakttrådens upplyft

och antingen

| — | medelkontaktkraften Fm och standardavvikelsen σmax

  eller |
| --- | --- |

—

medelkontaktkraften Fm och standardavvikelsen σmax

eller

| — | procentuell andel ljusbågar. |
| --- | --- |

—

procentuell andel ljusbågar.

Den upphandlande enheten ska ange den kontrollmetod som ska användas för verifieringen. De värden som ska uppnås genom den valda metoden anges i tabell 4.2.16.

Tabell 4.2.16

Krav avseende strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet

| Krav | För v > 160 km/tim | För v ≤ 160 km/tim |
| --- | --- | --- |
| Utrymme för upplyft av tillsatsrör | 2S
  0 |
| Medelkontaktkraft F
  m | Se 4.2.15 |
| Standardavvikelse vid maximal linjehastighet σ
  max (N) | 0,3F
  m |
| Procentuell andel ljusbågar vid maximal linjehastighet, NQ (%) (minsta varaktighet för en ljusbåge 5 ms) | ≤ 0,1 för växelspänningssystem
  ≤ 0,2 för likspänningssystem | ≤ 0,1 |

Krav

För v > 160 km/tim

För v ≤ 160 km/tim

Utrymme för upplyft av tillsatsrör

2S
  0

Medelkontaktkraft F
  m

Se 4.2.15

Standardavvikelse vid maximal linjehastighet σ
  max (N)

0,3F
  m

Procentuell andel ljusbågar vid maximal linjehastighet, NQ (%) (minsta varaktighet för en ljusbåge 5 ms)

≤ 0,1 för växelspänningssystem

≤ 0,2 för likspänningssystem

≤ 0,1

För definitioner, värden och provningsmetoder se EN50317:2002 och EN50318:2002.

S0 är det beräknade, simulerade eller uppmätta upplyftet av kontakttråden vid tillsatsröret som uppstår under normala driftsförhållanden med en eller flera strömavtagare med en medelkontaktkraft Fm vid den maximala linjehastigheten. När upplyftet av tillsatsröret är fysiskt begränsat till följd av kontaktledningens konstruktion är det tillåtet att minska det nödvändiga utrymmet till 1,5 S0 (se EN50119:2009, punkt 5.10.2).

Den maximala kraften (Fmax) på ett öppet linjeavsnitt ligger normalt inom intervallet för Fm plus tre standardavvikelser σmax. Högre värden kan förekomma på vissa platser och anges i EN50119:2009, tabell 4, punkt 5.2.5.2.

För styva komponenter, t.ex. sektionsisolatorer i kontaktledningssystem, kan kontaktkraften öka upp till maximalt 350 N.

4.2.17   Avstånd mellan strömavtagare

Kontaktledningen ska vara konstruerad för två efter varandra följande verksamma strömavtagare. Det minsta avståndet mellan strömavtagartopparnas mittlinjer ska överensstämma med tabell 4.2.17:

Tabell 4.2.17

Avstånd mellan strömavtagare

| Driftshastighet
  (km/tim) | Växelspänningssystem, minsta avstånd
  (m) | 3 kV Likspänningssystem, minsta avstånd
  (m) | 1,5 kV Likspänningssystem, minsta avstånd
  (m) |
| --- | --- | --- | --- |
| Typ | A | B | C | A | B | C | A | B | C |
| 160 < v ≤ 200 | 200 | 85 | 35 | 200 | 115 | 35 | 200 | 85 | 35 |
| 120 < v ≤ 160 | 85 | 85 | 35 | 20 | 20 | 20 | 85 | 35 | 20 |
| 80 < v ≤ 120 | 20 | 15 | 15 | 20 | 15 | 15 | 35 | 20 | 15 |
| v ≤ 80 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 20 | 8 | 8 |

Driftshastighet

(km/tim)

Växelspänningssystem, minsta avstånd

(m)

3 kV Likspänningssystem, minsta avstånd

(m)

1,5 kV Likspänningssystem, minsta avstånd

(m)

Typ

A

B

C

A

B

C

A

B

C

160 < v ≤ 200

200

85

35

200

115

35

200

85

35

120 < v ≤ 160

85

85

35

20

20

20

85

35

20

80 < v ≤ 120

20

15

15

20

15

15

35

20

15

v ≤ 80

8

8

8

8

8

8

20

8

8

I tillämpliga fall ska följande parametrar anges i infrastrukturregistret (se bilaga C):

| — | Kontaktledningens designtyp (A eller B eller C) med avseende på minsta strömavtagaravstånd enligt tabell 4.2.17. |
| --- | --- |

—

Kontaktledningens designtyp (A eller B eller C) med avseende på minsta strömavtagaravstånd enligt tabell 4.2.17.

| — | Minimiavstånd mellan angränsande strömavtagare under de värden som anges i tabell 4.2.17. |
| --- | --- |

—

Minimiavstånd mellan angränsande strömavtagare under de värden som anges i tabell 4.2.17.

| — | Antalet strömavtagare (om fler än två) som linjen har konstruerats för. |
| --- | --- |

—

Antalet strömavtagare (om fler än två) som linjen har konstruerats för.

4.2.18   Kontakttrådens material

Kombinationen av kontakttrådens material och kontaktskenans material har stor betydelse för slitaget på båda sidor.

Tillåtna material för kontakttrådar är koppar och kopparlegering (utom koppar-kadmiumlegeringar). Kontakttråden ska uppfylla kraven i EN50149:2001, punkterna 4.1, 4.2 och 4.5 till 4.7 (utom tabell 1).

För växelspänningslinjer ska kontakttråden konstrueras så att den medger användning av rena kontaktskenor (TSD Lok och passagerarfordon för konventionell trafik, avsnitt 4.2.8.2.9.4.2). Om infrastrukturförvaltaren accepterar annat material för kontaktskenan så ska det vara registrerat i infrastrukturregistret (se bilaga C).

För likspänningslinjer ska kontakttråden konstrueras så att den medger användning av material för kontaktskenor i enlighet med TSD Lok och passagerarfordon för konventionell trafik, avsnitt 4.2.8.2.9.4.2.

4.2.19   Fasskiljande sektioner

Konstruktionen av fasskiljande sektioner ska garantera att tåg kan förflytta sig från en sektion till en intilliggande utan att överbrygga de två faserna. Strömförbrukningen ska sänkas till noll enligt EN50388:2005, punkt 5.1.

Lämpliga åtgärder ska vidtas (utom i den korta skiljande sektionen som illustreras i bilaga F – figur F.1) för att medge att ett tåg som stannas inom den fasskiljande sektionen kan startas igen. Den spänningslösa sektionen ska gå att ansluta till de intilliggande sektionerna av fjärrstyrda frånskiljare.

Skiljande sektioner ska normalt sett konstrueras med hjälp av lösningar som beskrivs i bilaga A.1 i EN50367:2006 eller i bilaga F till denna TSD. Om en alternativ lösning föreslås ska det påvisas att alternativet är minst lika tillförlitligt.

Information om konstruktionen av fasskiljande sektioner och om tillåtna konfigurationer av höjda strömavtagare ska registreras i infrastrukturregistret (se bilaga C).

4.2.20   Systemskiljande sektioner

4.2.20.1   Allmänt

Konstruktionen av systemskiljande sektioner ska garantera att fordon kan förflytta sig från ett banmatningssystem till ett intilliggande annat banmatningssystem utan att de överbryggar de två systemen. För systemskiljande sektioner mellan växelspänningssystem och likspänningssystem måste ytterligare åtgärder vidtas i returströmkretsen enligt EN50122-2:1998, punkt 6.1.1.

Det finns två metoder för passage genom systemskiljande sektioner:

| a) | Med strömavtagare höjda och i kontakt med kontakttråden. |
| --- | --- |

a)

Med strömavtagare höjda och i kontakt med kontakttråden.

| b) | Med strömavtagare sänkta och ej i kontakt med kontakttråden. |
| --- | --- |

b)

Med strömavtagare sänkta och ej i kontakt med kontakttråden.

De angränsande infrastrukturförvaltarna ska välja antingen a) eller b) utifrån de rådande förhållandena. Den metod som väljs ska anges i infrastrukturregistret (se bilaga C).

4.2.20.2   Höjda strömavtagare

Om systemskiljande sektioner passeras med strömavtagare höjda till kontakttråden specificeras de systemskiljande sektionernas funktionella utformning enligt följande:

| — | Geometrin på kontaktledningens olika delar ska förhindra att strömavtagare kortsluter eller överbryggar båda banmatningssystemen. |
| --- | --- |

—

Geometrin på kontaktledningens olika delar ska förhindra att strömavtagare kortsluter eller överbryggar båda banmatningssystemen.

| — | Åtgärder ska vidtas inom ramen för delsystemet Energi för att undvika överbryggning av de båda intilliggande systemen om frånslag av fordonsbaserade effektbrytare misslyckats. |
| --- | --- |

—

Åtgärder ska vidtas inom ramen för delsystemet Energi för att undvika överbryggning av de båda intilliggande systemen om frånslag av fordonsbaserade effektbrytare misslyckats.

| — | Variationerna i kontakttrådens höjd längs hela den skiljande sektionen ska uppfylla kraven i EN50119:2009, punkt 5.10.3. |
| --- | --- |

—

Variationerna i kontakttrådens höjd längs hela den skiljande sektionen ska uppfylla kraven i EN50119:2009, punkt 5.10.3.

De strömavtagarplaceringar som tillåts vid passage genom den systemskiljande sektionen med höjda strömavtagare ska anges i infrastrukturregistret (se bilaga C).

4.2.20.3   Sänkta strömavtagare

Detta alternativ ska väljas om villkoren för drift med höjda strömavtagare inte kan uppfyllas.

Om en systemskiljande sektion passeras med sänkta strömavtagare ska den konstrueras så att överbryggning med en oavsiktligt höjd strömavtagare undviks. Utrustning ska finnas för urkoppling av båda banmatningssystemen i händelse av att en strömavtagare förblir höjd, t.ex. genom detektering av kortslutningar.

4.2.21   Utrustning för mätning av förbrukningen av elektrisk energi

Som anges i avsnitt 2.1 i denna TSD anges kraven på ombordutrustning för mätning av förbrukningen av elektrisk energi i TSD konv. Lok och passagerarfordon.

Om utrustning för mätning av förbrukningen av elektrisk energi har installerats ska den vara kompatibel med TSD konv. Lok och passagerarfordon, avsnitt 4.2.8.2.8. Denna utrustning kan användas för att ta fram faktureringsunderlag, och de data som den tillhandahåller ska accepteras som faktureringsunderlag i alla medlemsstater.

4.3   Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

4.3.1   Allmänna krav

Listan nedan visar gränsytorna mot andra delsystem ur teknisk kompatibilitetssynpunkt. Delsystemen listas i följande ordning: Rullande materiel, Infrastruktur, Trafikstyrning och signalering, Drift och trafikledning. Listan visar också gränsytor mot TSD Säkerhet i järnvägstunnlar.

4.3.2   Lok och passagerarfordon

| TSD Energi (konv.) | TSD Lok och passagerarfordon (konv.) |
| --- | --- |
| Parameter | Punkt | Parameter | Punkt |
| Spänning och frekvens | 4.2.3 | Drift inom olika spännings- och frekvensområden | 4.2.8.2.2 |
| Max. ström till tåg | 4.2.4.1 | Max. effekt och ström från kontaktledning | 4.2.8.2.4 |
| Effektfaktor för tåg | 4.2.4.2 | Effektfaktor | 4.2.8.2.6 |
| Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg | 4.2.6 | Maximal strömkapacitet vid stillastående tåg för likspänningssystem | 4.2.8.2.5 |
| Återmatande bromsning | 4.2.7 | Återmatande bromsning med energi till kontaktledning | 4.2.8.2.3 |
| Åtgärder för samordning av elskydd | 4.2.8 | Elektriskt skydd av tåget | 4.2.8.2.10 |
| Övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem | 4.2.9 | Störningar i energisystemet för växelspänningssystem | 4.2.8.2.7 |
| Kontaktledningens geometri | 4.2.13 | Arbetsområde i höjd för strömavtagaren | 4.2.8.2.9.1 |
| Strömavtagartoppens geometri | 4.2.8.2.9.2 |
| Strömavtagarens lastprofil | 4.2.14 | Strömavtagartoppens geometri | 4.2.8.2.9.2 |
| Profilberäkning | 4.2.3.1 |
| Medelkontaktkraft | 4.2.15 | Strömavtagares statiska kontaktkraft | 4.2.8.2.9.5 |
| Strömavtagarens kontaktkraft och strömavtagningsdynamik | 4.2.8.2.9.6 |
| Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet | 4.2.16 | Strömavtagarens kontaktkraft och strömavtagningsdynamik | 4.2.8.2.9.6 |
| Avstånd mellan strömavtagare | 4.2.17 | Strömavtagares placering | 4.2.8.2.9.7 |
| Kontakttrådens material | 4.2.18 | Kontaktskenans material | 4.2.8.2.9.4.2 |
| Skiljande sektioner: | | Framförande genom fas- eller systemskiljande sektioner | 4.2.8.2.9.8 |
| fas | 4.2.19 |
| system | 4.2.20 |
| Utrustning för mätning av förbrukningen av elektrisk energi | 4.2.21 | Mätanordning för energiförbrukning | 4.2.8.2.8 |

TSD Energi (konv.)

TSD Lok och passagerarfordon (konv.)

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Spänning och frekvens

4.2.3

Drift inom olika spännings- och frekvensområden

4.2.8.2.2

Max. ström till tåg

4.2.4.1

Max. effekt och ström från kontaktledning

4.2.8.2.4

Effektfaktor för tåg

4.2.4.2

Effektfaktor

4.2.8.2.6

Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg

4.2.6

Maximal strömkapacitet vid stillastående tåg för likspänningssystem

4.2.8.2.5

Återmatande bromsning

4.2.7

Återmatande bromsning med energi till kontaktledning

4.2.8.2.3

Åtgärder för samordning av elskydd

4.2.8

Elektriskt skydd av tåget

4.2.8.2.10

Övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem

4.2.9

Störningar i energisystemet för växelspänningssystem

4.2.8.2.7

Kontaktledningens geometri

4.2.13

Arbetsområde i höjd för strömavtagaren

4.2.8.2.9.1

Strömavtagartoppens geometri

4.2.8.2.9.2

Strömavtagarens lastprofil

4.2.14

Strömavtagartoppens geometri

4.2.8.2.9.2

Profilberäkning

4.2.3.1

Medelkontaktkraft

4.2.15

Strömavtagares statiska kontaktkraft

4.2.8.2.9.5

Strömavtagarens kontaktkraft och strömavtagningsdynamik

4.2.8.2.9.6

Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet

4.2.16

Strömavtagarens kontaktkraft och strömavtagningsdynamik

4.2.8.2.9.6

Avstånd mellan strömavtagare

4.2.17

Strömavtagares placering

4.2.8.2.9.7

Kontakttrådens material

4.2.18

Kontaktskenans material

4.2.8.2.9.4.2

Skiljande sektioner:

Framförande genom fas- eller systemskiljande sektioner

4.2.8.2.9.8

fas

4.2.19

system

4.2.20

Utrustning för mätning av förbrukningen av elektrisk energi

4.2.21

Mätanordning för energiförbrukning

4.2.8.2.8

4.3.3   Infrastruktur

| TSD Energi (konv.) | TSD Infrastruktur (konv.) |
| --- | --- |
| Parameter | Punkt | Parameter | Punkt |
| Strömavtagarens lastprofil | 4.2.14 | Fria rummet | 4.2.4.1 |
| Elsäkerhetsåtgärder för | | Skydd mot elchocker | 4.2.11.3 |
| — | kontaktledningssystem |

TSD Energi (konv.)

TSD Infrastruktur (konv.)

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Strömavtagarens lastprofil

4.2.14

Fria rummet

4.2.4.1

Elsäkerhetsåtgärder för

Skydd mot elchocker

4.2.11.3

—

kontaktledningssystem

4.7.3

| — | returströmkrets |
| --- | --- |

—

returströmkrets

4.7.4

4.3.4   Trafikstyrning och signalering

Gränssnittet för effektstyrning vid fas- och systemskiljande sektioner är ett gränssnitt mellan delsystemen Energi och Rullande materiel. Effektstyrningen kontrolleras emellertid via delsystemet Trafikstyrning och signalering, och följaktligen anges gränssnittet i TSD Trafikstyrning och signalering och TSD Lokomotiv och passagerarfordon.

Eftersom övertonsströmmar som alstras av rullande materiel påverkar delsystemet Trafikstyrning och signalering via delsystemet Energi, behandlas detta ämne inom delsystemet Trafikstyrning och signalering.

4.3.5   Drift och trafikledning

Infrastrukturförvaltaren måste införa system för kommunikation med järnvägsföretagen.

| TSD Energi (konv.) | TSD konv. Drift och trafikledning |
| --- | --- |
| Parameter | Punkt | Parameter | Punkt |
| Hantering av banmatningssystemet | 4.4.2 | Beskrivning av linjen och relevant utrustning utmed banan, med avseende på trafikerade linjer. | 4.2.1.2.2 |
| Information till föraren i realtid | 4.2.1.2.3 |
| Genomförande av arbeten | 4.4.3 | Ändrade uppgifter | 4.2.1.2.2.2 |

TSD Energi (konv.)

TSD konv. Drift och trafikledning

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Hantering av banmatningssystemet

4.4.2

Beskrivning av linjen och relevant utrustning utmed banan, med avseende på trafikerade linjer.

4.2.1.2.2

Information till föraren i realtid

4.2.1.2.3

Genomförande av arbeten

4.4.3

Ändrade uppgifter

4.2.1.2.2.2

4.3.6   Säkerhet i järnvägstunnlar

| TSD Energi (konv.) | TSD Säkerhet i järnvägstunnlar |
| --- | --- |
| Parameter | Punkt | Parameter | Punkt |
| Fortsatt elkraftmatning i händelse av störningar i tunnlar | 4.2.5 | Sektionering av kontaktledning eller strömskenor | 4.2.3.1 |

TSD Energi (konv.)

TSD Säkerhet i järnvägstunnlar

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Fortsatt elkraftmatning i händelse av störningar i tunnlar

4.2.5

Sektionering av kontaktledning eller strömskenor

4.2.3.1

4.4   Driftsregler

4.4.1   Inledning

För att uppfylla de väsentliga kraven i kapitel 3, gäller följande särskilda driftsregler för det delsystem som omfattas av denna TSD:

4.4.2   Hantering av banmatningssystemet

4.4.2.1   Hantering av banmatningssystemet under normala förhållanden

Under normala förhållanden och för att uppfylla avsnitt 4.2.4.1 får tågets maximalt tillåtna ström inte överstiga det värde som anges i infrastrukturregistret (se bilaga C).

4.4.2.2   Hantering av banmatningssystemet under onormala förhållanden

Under onormala förhållanden får tågets maximalt tillåtna ström (se bilaga C) vara lägre. Infrastrukturförvaltaren ska underrätta järnvägsföretagen om variationen.

4.4.2.3   Hantering av banmatningssystemet i händelse av fara

Infrastrukturförvaltaren ska införa rutiner för att på ett tillfredsställande sätt klara av elkraftmatningen i händelse av en nödsituation. De järnvägsföretag som trafikerar och de företag som arbetar på linjen ska underrättas om tillfälliga åtgärder, deras geografiska läge, deras beskaffenhet och den typ av signalering som används. Ansvaret för jordning ska anges i den beredskapsplan som ska utarbetas av infrastrukturförvaltaren. Bedömning av överensstämmelse ska utföras genom kontroll av att kommunikationskanaler, instruktioner, rutiner och anordningar som ska användas i nödsituationer finns.

4.4.3   Genomförande av arbeten

Under vissa förhållanden då arbeten planeras i förväg kan det vara nödvändigt att tillfälligt medge undantag från specifikationerna för delsystemet Energi och dess driftskompatibilitetskomponenter enligt kapitel 4 och 5 i TSD:n. I detta fall ska infrastrukturförvaltaren definiera de lämpliga exceptionella driftsförhållanden som krävs för att garantera säkerheten.

Följande allmänna bestämmelser ska tillämpas:

| — | De exceptionella driftsförhållanden som inte uppfyller kraven i TSD:n ska vara tillfälliga och planerade. |
| --- | --- |

—

De exceptionella driftsförhållanden som inte uppfyller kraven i TSD:n ska vara tillfälliga och planerade.

| — | De järnvägsföretag som trafikerar och de företag som arbetar på linjen ska underrättas om dessa tillfälliga undantag, deras geografiska läge, deras beskaffenhet och den typ av indikering som används. |
| --- | --- |

—

De järnvägsföretag som trafikerar och de företag som arbetar på linjen ska underrättas om dessa tillfälliga undantag, deras geografiska läge, deras beskaffenhet och den typ av indikering som används.

4.5   Underhållsregler

De angivna egenskaperna för banmatningssystemet (inklusive banmatningsstationer och sektioneringspunkter) och kontaktledningen ska upprätthållas under deras livslängd.

En underhållsplan ska upprättas för att garantera att de angivna egenskaperna för delsystemet Energi som krävs för att säkerställa driftskompatibilitet upprätthålls inom de föreskrivna gränsvärdena. Det är särskilt viktigt att underhållsplanen innehåller en beskrivning av personalens yrkeskompetens och den personliga skyddsutrustning som personalen ska använda.

Underhållsrutiner får inte utformas på sådant sätt att man eftersätter säkerhetsbestämmelser som rör t.ex. returströmkretsars kontinuitet, begränsning av överspänningar och detektering av kortslutningar.

4.6   Yrkeskompetens

Infrastrukturförvaltaren är ansvarig för yrkeskompetens och kvalifikationer hos den personal som sköter driften av och styr delsystemet Energi. Infrastrukturförvaltaren ska säkerställa att förfarandena för kompetensbedömning dokumenteras tydligt. Kompetenskraven för underhåll av delsystemet Energi ska specificeras i underhållsplanen (se avsnitt 4.5).

4.7   Villkor avseende hälsa och säkerhet

4.7.1   Inledning

I följande punkter beskrivs de villkor avseende personalens hälsa och säkerhet som ska uppfyllas vid drift och underhåll av delsystemet Energi samt vid genomförandet av TSD:n.

4.7.2   Elsäkerhetsåtgärder för banmatningsstationer och sektioneringspunkter

Elsäkerheten för banmatningssystem ska uppnås genom konstruktion och provning av dessa installationer enligt EN50122-1:1997, punkterna 8 (utom hänvisning till EN50179) och 9.1. Banmatningsstationer och sektioneringspunkter ska vara försedda med anordningar som förhindrar obehörigt tillträde.

Jordningsåtgärderna för banmatningsstationer och sektioneringspunkter ska vara integrerade med det allmänna jordningssystemet längs banan.

För varje installation ska det genom en konstruktionskontroll visas att returströmkretsar och jordningsledare är tillräckliga. Det ska visas att åtgärder för skydd mot elchocker och rälspotential, i enlighet med konstruktionen, har installerats.

4.7.3   Elsäkerhetsåtgärder för kontaktledningssystem

Kontaktledningssystemets elsäkerhet och skydd mot elchocker ska uppnås genom överensstämmelse med EN50119:2009, punkt 4.3, och EN50122-1:1997, punkterna 4.1, 4.2, 5.1, 5.2 och 7, med undantag för kravet på anslutning av spårledningskretsen.

Jordningsåtgärderna för kontaktledningssystemet ska vara integrerade med det allmänna jordningssystemet längs banan.

För varje installation ska det genom en konstruktionskontroll visas att jordningsledarna är tillräckliga. Det ska visas att åtgärder för skydd mot elchocker och rälspotential, i enlighet med konstruktionen, har installerats.

4.7.4   Elsäkerhetsåtgärder för returströmkretsen

Elsäkerhet och funktionalitet med avseende på returströmkretsen ska uppnås genom konstruktion av dessa installationer enligt EN50122-1:1997, punkterna 7 och 9.2 till 9.6 (utom hänvisning till EN 50179).

För varje installation ska det genom en konstruktionskontroll visas att returströmkretsarna är lämpliga. Det ska också visas att åtgärder för skydd mot elchocker och rälspotential, i enlighet med konstruktionen, har installerats.

4.7.5   Övriga allmänna krav

Utöver vad som anges i avsnitten 4.7.2–4.7.4, och de krav som anges i underhållsplanen (se avsnitt 4.5), ska försiktighetsåtgärder vidtas för att säkerställa hälsan och säkerheten för underhålls- och driftpersonal, i enlighet med gemenskapsbestämmelser och de nationella regler som är förenliga med gemenskapens lagstiftning.

4.7.6   Signalfärgad varningsklädsel

Personal som deltar i underhållet av delsystemet Energi ska, när de arbetar på eller i närheten av spåret, ha på sig reflekterande kläder som är försedda med CE-märkning (och därmed uppfyller bestämmelserna i direktiv 89/686/EEG av den 21 december 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om personlig skyddsutrustning (1)).

4.8   Infrastrukturregistret och det europeiska registret över godkända typer av fordon

4.8.1   Inledning

I enlighet med artikel 33 och 35 i direktiv 2008/57/EG ska i varje TSD noggrant anges vilka uppgifter som ska föras in i det europeiska registret över godkända typer av fordon och i infrastrukturregistret.

4.8.2   Register över infrastruktur

I bilaga C till denna TSD anges vilken information avseende delsystemet Energi som ska föras in i infrastrukturregistret. I samtliga fall när en del av eller hela delsystemet Energi anpassas för att uppfylla kraven i denna TSD ska detta noteras i infrastrukturregistret i enlighet med vad som anges i bilaga C och relevanta avsnitt i kapitel 4 och 7.5 (specialfall).

4.8.3   Europeiskt register över godkända typer av fordon

I bilaga D till denna TSD anges vilken information avseende delsystemet Energi som ska föras in i det europeiska registret över godkända typer av fordon.

5.   DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

5.1   Förteckning över komponenter

Driftskompatibilitetskomponenterna omfattas av de tillämpliga bestämmelserna i direktiv 2008/57/EG, och förtecknas nedan för delsystemet Energi.

| Kontaktledning. | : | Driftskompatibilitetskomponenten kontaktledning består av de komponenter som anges nedan, som ska installeras i delsystemet Energi, med tillhörande konstruktions- och konfigurationsbestämmelser.
  Komponenterna i en kontaktledning utgörs av ett arrangemang av ledare som är placerade över spåret och försörjer eldrivna tåg med el, tillsammans med därtill hörande anordningar, isolatorer och andra delar inklusive matarledningar och överkopplingsledare. Kontaktledningen är placerad ovanför den övre gränsen för fordonsprofilen och försörjer fordon med elektrisk energi genom strömavtagare.
  De bärande komponenterna såsom utliggare, stolpar och fundament, returledare, autotransformatormatarledningar, frånskiljare och annan kopplingsutrustning ingår inte i driftskompatibilitetskomponenten kontaktledning. De omfattas av delsystemskrav med avseende på driftskompatibilitet. |
| --- | --- | --- |

Kontaktledning.

:

Driftskompatibilitetskomponenten kontaktledning består av de komponenter som anges nedan, som ska installeras i delsystemet Energi, med tillhörande konstruktions- och konfigurationsbestämmelser.

Komponenterna i en kontaktledning utgörs av ett arrangemang av ledare som är placerade över spåret och försörjer eldrivna tåg med el, tillsammans med därtill hörande anordningar, isolatorer och andra delar inklusive matarledningar och överkopplingsledare. Kontaktledningen är placerad ovanför den övre gränsen för fordonsprofilen och försörjer fordon med elektrisk energi genom strömavtagare.

De bärande komponenterna såsom utliggare, stolpar och fundament, returledare, autotransformatormatarledningar, frånskiljare och annan kopplingsutrustning ingår inte i driftskompatibilitetskomponenten kontaktledning. De omfattas av delsystemskrav med avseende på driftskompatibilitet.

Bedömningen av överensstämmelse ska omfatta de faser och egenskaper som nämns i avsnitt 6.1.3 och som är markerade med ett ”X” i tabell A.1 i bilaga A till denna TSD.

5.2   Prestanda och specifikationer för komponenterna

5.2.1   Kontaktledning

5.2.1.1   Kontaktledningens geometri

Kontaktledningens konstruktion ska uppfylla kraven i avsnitt 4.2.13.

5.2.1.2   Medelkontaktkraft

Kontaktledningen ska konstrueras genom användning av medelkontaktkraften F
  m som anges i avsnitt 4.2.15.

5.2.1.3   Strömavtagningsdynamik

Krav avseende strömavtagningsdynamik för kontaktledningen anges i avsnitt 4.2.16.

5.2.1.4   Utrymme för upplyft

Kontaktledningen ska konstrueras för att tillhandahålla det nödvändiga utrymmet för upplyft som anges i avsnitt 4.2.16.

5.2.1.5   Dimensionerande avstånd mellan strömavtagare

Kontaktledningen ska konstrueras för det avstånd mellan strömavtagare som anges i avsnitt 4.2.17.

5.2.1.6   Ström vid stillastående

För likspänningssystem ska kontaktledningen konstrueras i enlighet med de krav som anges i avsnitt 4.2.6.

5.2.1.7   Kontakttrådens material

Kontakttrådens material ska uppfylla de krav som anges i avsnitt 4.2.18.

6.   BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH EG-KONTROLL AV DELSYSTEMEN

6.1   Driftskompatibilitetskomponenter

6.1.1   Förfaranden för bedömning av överensstämmelse

Förfarandena för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse, som anges i kapitel 5 i denna TSD, ska genomföras genom tillämpning av relevanta moduler.

Bedömningsförfaranden för särskilda krav på driftskompatibilitetskomponenter anges i avsnitt 6.1.4.

6.1.2   Användning av moduler

Följande moduler för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse används:

| — | CA | Intern tillverkningskontroll |
| --- | --- | --- |
| — | CB | EG-typkontroll |
| — | CC | Överensstämmelse med typ baserat på intern tillverkningskontroll |
| — | CH | Överensstämmelse baserat på ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem |
| — | CH1 | Överensstämmelse baserat på ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen |

—

CA

Intern tillverkningskontroll

—

CB

EG-typkontroll

—

CC

Överensstämmelse med typ baserat på intern tillverkningskontroll

—

CH

Överensstämmelse baserat på ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem

—

CH1

Överensstämmelse baserat på ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen

Tabell 6.1.2

Moduler för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse

| Förfaranden | Moduler |
| --- | --- |
| Har släppts på EU-marknaden före ikraftträdandet av denna TSD | CA eller CH |
| Har släppts på EU-marknaden efter ikraftträdandet av denna TSD | CB + CC eller CH1 |

Förfaranden

Moduler

Har släppts på EU-marknaden före ikraftträdandet av denna TSD

CA eller CH

Har släppts på EU-marknaden efter ikraftträdandet av denna TSD

CB + CC eller CH1

Modulerna för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse ska väljas bland dem som visas i tabell 6.1.2.

När det gäller produkter som har släppts på marknaden före offentliggörandet av denna TSD anses typen vara godkänd. Därför är EG-typkontroll (modul CB) inte nödvändig, under förutsättning att tillverkaren visar att provningar och kontroller av driftskompatibilitetskomponenter har ansetts vara framgångsrika för tidigare tillämpningar under jämförbara förhållanden och att de uppfyller kraven i denna TSD. I detta fall ska dessa bedömningar fortfarande vara giltiga för den nya ansökan. Om det inte är möjligt att påvisa att lösningen godkänts tidigare gäller förfarandet för driftskompatibilitetskomponenter som har släppts på EU-marknaden efter offentliggörandet av denna TSD.

6.1.3   Innovativa lösningar för driftskompatibilitetskomponenter

Om en innovativ lösning föreslås som en driftskompatibilitetskomponent, enligt definitionen i avsnitt 5.2, ska tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud upplysa om avvikelser från det berörda avsnittet i denna TSD och lämna in dem till kommissionen för analys.

Om analysen leder till ett positivt yttrande kommer dels lämpliga funktions- och gränssnittsspecifikationer för komponenten, dels bedömningsmetoden, att utvecklas med kommissionens bemyndigande.

Lämpliga funktions- och gränssnittsspecifikationer och de bedömningsmetoder som tas fram enligt ovanstående ska införlivas i TSD:n i samband med översynsprocessen.

Genom anmälan av ett kommissionsbeslut, som fattats i enlighet med artikel 29 i direktivet, kan kommissionen tillåta användning av den innovativa lösningen innan den införlivas i TSD:n i samband med översynsprocessen.

6.1.4   Särskilt bedömningsförfarande för driftskompatibilitetskomponent – kontaktledning

6.1.4.1   Bedömning av strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet

Bedömningen av strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet involverar kontaktledningen (delsystemet Energi) och strömavtagaren (delsystemet Rullande materiel).

En ny konstruktion av kontaktledningen ska bedömas genom simulering enligt EN50318:2002 och genom mätning på en provsträcka med den nya konstruktionen enligt EN50317:2002.

Representativa beståndsdelar (tunnlar, spårkorsningar, spänningslösa sektioner osv.) ska beaktas vid simulering och resultatanalys.

Simuleringarna ska utföras med användning av minst två olika typer av strömavtagare, som uppfyller TSD-kraven (2), för relevant hastighet (3) och banmatningssystem upp till den hastighet som den föreslagna driftskompatibilitetskomponenten (kontaktledningen) är konstruerad för.

Det är tillåtet att utföra simuleringen med användning av strömavtagartyper som håller på att certifieras som driftskompatibilitetskomponenter, under förutsättning att de uppfyller övriga krav i TSD konv. Lok och passagerarfordon.

Simuleringen ska utföras för en enda strömavtagare och för multipla strömavtagare med avstånd enligt de krav som anges i avsnitt 4.2.17.

För att godkännas ska den simulerade kvaliteten på strömavtagningen uppfylla de krav som anges i avsnitt 4.2.16 för upplyft, medelkontaktkraft och standardavvikelse för var och en av strömavtagarna.

Om simuleringsresultaten är godtagbara ska en dynamisk provning genomföras på plats med ett representativt avsnitt av den nya kontaktledningen.

Vid den ovan nämnda provkörningen ska en av de två strömavtagartyper som valts för simuleringen installeras på rullande materiel som kan uppnå relevant hastighet i det representativa avsnittet.

Provningarna ska genomföras minst för de ogynnsammaste strömavtagarplaceringarna enligt simuleringarna, och de ska uppfylla kraven som anges i avsnitt 4.2.17.

Varje strömavtagare ska producera en medelkontaktkraft upp till den förutsedda hastighet som den kontaktledning som provas är konstruerad för enligt avsnitt 4.2.15.

För att kunna godkännas ska den uppmätta kvaliteten på strömavtagningen uppfylla de krav som anges i avsnitt 4.2.16 för upplyft och antingen medelkontaktkraft och standardavvikelse eller procentuell andel ljusbågar.

Om samtliga ovan angivna bedömningar leder till ett godkännande ska den provade kontaktledningens konstruktion anses överensstämma och får användas på linjer där konstruktionsegenskaperna är kompatibla.

Bedömning av strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet för driftskompatibilitetskomponenten strömavtagare behandlas i avsnitt 6.1.2.2.6 i TSD konv. Lok och passagerarfordon.

6.1.4.2   Bedömning av ström vid stillastående

Bedömning av överensstämmelse ska utföras i enlighet med EN50367:2006, bilaga A.4.1.

6.1.5   EG-försäkran om överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenter

Enligt bilaga IV, punkt 3, i direktiv 2008/57/EG ska EG-försäkran om överensstämmelse åtföljas av en förklaring som beskriver användningsbetingelserna:

| — | Nominell spänning och frekvens. |
| --- | --- |

—

Nominell spänning och frekvens.

| — | Den högsta hastighet som komponenten är konstruerad för. |
| --- | --- |

—

Den högsta hastighet som komponenten är konstruerad för.

6.2   Delsystemet Energi

6.2.1   Allmänna bestämmelser

På begäran av sökanden ska det anmälda organet genomföra EG-kontrollen i enlighet med bilaga VI till direktiv 2008/57/EG och i enlighet med bestämmelserna i de relevanta modulerna.

Om sökanden visar att provningar eller kontroller av ett Energi-delsystem har utfallit positivt för tidigare tillämpningar av en konstruktion under liknande omständigheter, ska det anmälda organet ta hänsyn till dessa provningar och kontroller vid EG-kontrollen.

Bedömningsförfaranden för särskilda krav på delsystem anges i avsnitt 6.2.4.

Sökanden ska upprätta EG-kontrollförklaringen för delsystemet Energi enligt artikel 18.1 och bilaga V i direktiv 2008/57/EG.

6.2.2   Användning av moduler

För EG-kontrollen av delsystemet Energi får sökanden eller dennes i gemenskapen etablerade ombud välja ett av följande förfaranden:

| — | Modul SG: EG-kontroll på grundval av enhetskontroll eller |
| --- | --- |

—

Modul SG: EG-kontroll på grundval av enhetskontroll eller

| — | Modul SH1: EG-kontroll på grundval av ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen. |
| --- | --- |

—

Modul SH1: EG-kontroll på grundval av ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen.

6.2.2.1   Användning av modul SG

Vad gäller modul SG får det anmälda organet ta hänsyn till uppgifter om undersökningar, kontroller och provningar som har utförts med godkänt resultat under jämförbara förhållanden av andra organ (4) eller av sökanden (eller för dennes räkning).

6.2.2.2   Användning av modul SH1

Modul SH1 får väljas endast när de aktiviteter som bidrar till det föreslagna delsystemet som ska kontrolleras (konstruktion, tillverkning, montering, installation) har ett kvalitetsstyrningssystem som inbegriper konstruktion, tillverkning samt inspektion och provning av den färdiga produkten. Kvalitetsstyrningssystemet ska vara godkänt och övervakas av ett anmält organ.

6.2.3   Innovativa lösningar

Om delsystemet inbegriper en innovativ lösning, enligt definitionen i avsnitt 4.1, ska sökanden upplysa om avvikelser från berörda avsnitt i TSD:n och lämna in dem till kommissionen.

Vid ett positivt yttrande kommer lämpliga funktions- och gränssnittsspecifikationer samt bedömningsmetoder för lösningen att utvecklas.

Lämpliga funktions- och gränssnittsspecifikationer och de bedömningsmetoder som tas fram ska sedan införlivas i TSD:n i samband med översynsprocessen. Genom anmälan av ett kommissionsbeslut, som fattats i enlighet med artikel 29 i direktivet, kan kommissionen tillåta användning av den innovativa lösningen innan den införlivas i TSD:n i samband med översynsprocessen.

6.2.4   Särskilt bedömningsförfarande för delsystem

6.2.4.1   Bedömning av medelvärde för kontaktledningsspänning

Bedömningen ska utföras i enlighet med EN50388:2005, punkterna 14.4.1, 14.4.2 (endast simulering) och 14.4.3.

6.2.4.2   Bedömning av återmatande bromsning

Bedömningen för fasta installationer med växelspänning ska utföras i enlighet med EN50388:2005, punkt 14.7.2.

Bedömningen för likspänningssystem ska utföras genom en konstruktionskontroll.

6.2.4.3   Bedömning av åtgärder för samordning av elskydd

Bedömningen ska utföras för konstruktion och drift av banmatningsstationer i enlighet med EN50388:2005, punkt 14.6.

6.2.4.4   Bedömning av övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem

Bedömningen, som baseras på en kompatibilitetsundersökning, ska utföras i enlighet med EN50388:2005, punkt 10.3, och ska ta hänsyn till överspänningar som anges i EN 50388:2005, punkt 10.4.

6.2.4.5   Bedömning av strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet (införlivande i ett delsystem)

Om en kontaktledning som ska installeras på en ny linje är godkänd som en driftskompatibilitetskomponent, ska mätning av det dynamiska samspelet i enlighet med EN50317:2002 utföras för att kontrollera att den har installerats korrekt.

Dessa mätningar ska utföras med en driftskompatibel strömavtagare som uppvisar de egenskaper för medelkontaktkraft som krävs enligt avsnitt 4.2.15 i denna TSD för den förutsedda hastighet för vilken kontaktledningen är konstruerad.

Huvudsyftet med denna provning är att identifiera konstruktionsfel, inte att bedöma konstruktionen rent principiellt.

Den installerade kontaktledningen kan godkännas om mätresultaten uppfyller kraven i avsnitt 4.2.16 för upplyft, och antingen medelkontaktkraft och standardavvikelse eller procentuell andel ljusbågar.

Bedömningen av strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet för införlivande av strömavtagaren i delsystemet Rullande materiel behandlas i avsnitt 6.2.2.2.14 i TSD konv. Lok och passagerarfordon.

6.2.4.6   Bedömning av underhållsplan

Bedömningen ska utföras genom kontroll av att det finns en underhållsplan.

Det anmälda organet ansvarar inte för att bedöma lämpligheten hos de krav som specificeras i planen.

6.3   Delsystem som innehåller driftskompatibilitetskomponenter som inte är försedda med EG-försäkran

6.3.1   Villkor

Under den övergångsperiod som anges i artikel 4 i detta beslut får ett anmält organ utfärda ett EG-kontrollintyg för ett delsystem, även om vissa av de driftskompatibilitetskomponenter som införlivats i delsystemet inte är försedda med de relevanta EG-försäkringarna om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning enligt denna TSD, om följande tre villkor är uppfyllda:

| — | Det anmälda organet har kontrollerat delsystemets överensstämmelse med de krav som anges i kapitel 4 och i fråga om kapitel 6.2 till 7 (utom ”Specialfall”) i denna TSD.
  Överensstämmelse med kapitel 5 och 6.1 krävs inte för driftskompatibilitetskomponenterna. |
| --- | --- |

—

Det anmälda organet har kontrollerat delsystemets överensstämmelse med de krav som anges i kapitel 4 och i fråga om kapitel 6.2 till 7 (utom ”Specialfall”) i denna TSD.

Överensstämmelse med kapitel 5 och 6.1 krävs inte för driftskompatibilitetskomponenterna.

| — | De driftskompatibilitetskomponenter som inte är försedda med den relevanta EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, har använts i ett delsystem som redan har godkänts och tagits i drift i minst en av medlemsstaterna innan denna TSD trädde i kraft. |
| --- | --- |

—

De driftskompatibilitetskomponenter som inte är försedda med den relevanta EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, har använts i ett delsystem som redan har godkänts och tagits i drift i minst en av medlemsstaterna innan denna TSD trädde i kraft.

EG-försäkringar om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning ska inte upprättas för driftskompatibilitetskomponenter som bedömts på detta sätt.

6.3.2   Dokumentation

I EG-kontrollintyget för delsystemet ska det tydligt anges för vilka driftskompatibilitetskomponenter det anmälda organet har utfört bedömningar inom ramen för kontrollen av delsystemet.

I EG-kontrollförklaringen för delsystemet ska följande tydligt anges:

| — | Vilka driftskompatibilitetskomponenter som har bedömts inom ramen för delsystemet. |
| --- | --- |

—

Vilka driftskompatibilitetskomponenter som har bedömts inom ramen för delsystemet.

| — | Bekräftelse på att delsystemet innehåller de driftskompatibilitetskomponenter som är identiska med dem som kontrollerats inom ramen för delsystemet. |
| --- | --- |

—

Bekräftelse på att delsystemet innehåller de driftskompatibilitetskomponenter som är identiska med dem som kontrollerats inom ramen för delsystemet.

| — | För dessa driftskompatibilitetskomponenter, skälen till varför tillverkaren inte tillhandahöll en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning innan de införlivades i delsystemet, inklusive tillämpningen av nationella bestämmelser som anmälts enligt artikel 17 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- |

—

För dessa driftskompatibilitetskomponenter, skälen till varför tillverkaren inte tillhandahöll en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning innan de införlivades i delsystemet, inklusive tillämpningen av nationella bestämmelser som anmälts enligt artikel 17 i direktiv 2008/57/EG.

6.3.3   Underhåll av delsystemen certifierade enligt 6.3.1

Under övergångsperioden samt efter utgången av övergångsperioden, fram till dess att delsystemet uppgraderas eller moderniseras (med hänsyn till medlemsstatens beslut om tillämpning av TSD:er), får de driftskompatibilitetskomponenter som inte är försedda med en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, och som är av samma typ, användas för underhållsrelaterade utbyten (reservdelar) för delsystemet, under ansvar av det organ som ansvarar för underhållet. I vilket fall som helst ska det organ som ansvarar för underhållet se till att komponenterna för underhållsrelaterade utbyten är lämpliga för respektive tillämpningar, att de används inom avsett användningsområde och att de gör det möjligt att uppnå driftskompatibilitet hos järnvägssystemet samtidigt som de väsentliga kraven uppfylls. Sådana komponenter måste vara spårbara och certifierade enligt nationella eller internationella regler eller enligt handlingsregler som är allmänt erkända inom järnvägsområdet.

7.   GENOMFÖRANDE

7.1   Allmänt

Medlemsstaten ska för TEN-linjer ange de delar av delsystemet Energi som krävs för driftskompatibla tjänster (t.ex. kontaktledning över spår, anslutningsspår, stationer, rangerbangårdar) och som därför måste uppfylla kraven i denna TSD. När dessa delar anges ska medlemsstaten beakta samstämmigheten i systemet som helhet.

7.2   Strategi för stegvist genomförande av driftskompatibilitet

7.2.1   Inledning

Strategin som beskrivs i denna TSD gäller för nya, uppgraderade och moderniserade linjer.

Modifiering av befintliga linjer så att de överensstämmer med TSD:erna kan medför höga investeringskostnader; modifiering kan därför genomföras gradvis.

I enlighet med de villkor som anges i artikel 20.1 i direktiv 2008/57/EG anger övergångsstrategin på vilket sätt befintliga installationer ska anpassas när det är ekonomiskt motiverat att göra så.

7.2.2   Övergångsstrategi för spänning och frekvens

Medlemsstaten beslutar om vilket strömförsörjningssystem som ska väljas. Beslutet bör fattas på ekonomiska grunder med beaktande av åtminstone följande faktorer:

| — | Det befintliga banmatningssystemet i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Det befintliga banmatningssystemet i den medlemsstaten.

| — | Eventuella förbindelser med järnvägslinjer i grannländer med ett befintligt banmatningssystem. |
| --- | --- |

—

Eventuella förbindelser med järnvägslinjer i grannländer med ett befintligt banmatningssystem.

7.2.3   Övergångsstrategi för strömavtagare och kontaktledningens geometri

Kontaktledningen ska vara konstruerad för drift med minst en av de strömavtagare med den geometri för strömavtagartoppen (1 600 mm eller 1 950 mm) som anges i TSD konv. Lok och passagerarfordon, avsnitt 4.2.8.2.9.2.

7.3   Tillämpning av denna TSD på nya linjer

Kapitlen 4 till 6 och varje annan särskild bestämmelse i avsnitt 7.5 nedan gäller fullt ut för de linjer som omfattas av det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD (se avsnitt 1.2) och som kommer att tas i drift efter det att denna TSD träder i kraft.

7.4   Tillämpning av denna TSD på befintliga linjer

7.4.1   Inledning

Medan denna TSD är tillämplig fullt ut på nya installationer, kan genomförandet på befintliga linjer kräva vissa ändringar av befintlig utrustning. Vilka ändringar som krävs beror på i vilken omfattning den befintliga utrustningen överensstämmer med kraven. Följande principer gäller för TSD konv., utan att detta påverkar tillämpningen av avsnitt 7.5 (specialfall).

Om artikel 20.2 i direktiv 2008/57/EG är tillämplig, varvid det krävs ett godkännande att ta i bruk, ska medlemsstaten bestämma vilka av kraven i TSD:n som ska tillämpas med beaktande av övergångsstrategin.

Om artikel 20.2 i direktiv 2008/57/EG inte är tillämplig, eftersom det inte krävs ett nytt godkännande att ta i bruk, rekommenderas överensstämmelse med denna TSD. Om det inte går att uppnå överensstämmelse ska den upphandlande enheten informera medlemsstaten om orsaken till detta.

När medlemsstaten begär att ny utrustning ska tas i bruk ska den upphandlande enheten fastställa vilka praktiska åtgärder och vilka olika projektfaser som är nödvändiga för att man ska uppnå erforderliga prestanda. Dessa projektfaser kan omfatta övergångsperioder med ibruktagande av utrustning med begränsade prestanda.

Ett befintligt delsystem kan tillåta trafik med fordon som överensstämmer med TSD:n samtidigt som de väsentliga kraven i direktiv 2008/57/EG uppfylls. Infrastrukturförvaltaren bör i sådana fall, på frivillig basis, kunna komplettera det register över infrastruktur som avses i artikel 35 i direktiv 2008/57/EG. Det förfarande som ska användas för att påvisa graden av överensstämmelse med grundparametrarna i TSD:n ska anges i de specifikationer för registret som ska antas av kommissionen i enlighet med den artikeln.

7.4.2   Ombyggnad/modernisering av kontaktledningen och/eller banmatningssystemet

Det är möjligt att gradvis ändra hela eller delar av kontaktledningen och/eller banmatningssystemet – del för del – under en längre tid för att uppnå överensstämmelse med denna TSD.

Överensstämmelsen med hela delsystemet kan emellertid endast fastställas när alla delar har bringats i överensstämmelse med TSD:n.

Behovet av att upprätthålla kompatibilitet med det befintliga Energi-delsystemet och med andra delsystem bör beaktas i processen för ombyggnad/modernisering. Om ett projekt inbegriper delar som inte överensstämmer med TSD:n bör det fastställas tillsammans med medlemsstaten vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för EG-kontroll som ska tillämpas.

7.4.3   Underhållsrelaterade parametrar

Vid underhåll av delsystemet Energi krävs inga formella kontroller och godkännanden för att ta i bruk. Underhållsrelaterade utbyten får emellertid, så långt det är praktiskt möjligt, genomföras i enlighet med kraven i denna TSD som ett bidrag till utvecklingen av driftskompatibiliteten.

7.4.4   Befintliga delsystem som inte omfattas av ett moderniserings- eller ombyggnadsprojekt

Ett delsystem som är i drift kan tillåta trafik med tåg som uppfyller kraven i TSD:erna avseende Rullande materiel (högh. och konv.) samtidigt som de väsentliga kraven uppfylls. Infrastrukturförvaltaren får i sådana fall, på frivillig basis, komplettera infrastrukturregistret i enlighet med bilaga C till denna TSD för att påvisa graden av överensstämmelse med grundparametrarna i denna TSD.

7.5   Specialfall

7.5.1   Inledning

Följande särskilda bestämmelser gäller i nedanstående specialfall:

a)   P-fall: permanenta fall.

b)   T-fall: temporära fall, då det rekommenderas att systemets mål uppnås år 2020 (ett mål som fastställdes i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (5), ändrat genom beslut nr 884/2004/EG (6)).

7.5.2   Förteckning över specialfall

7.5.2.1   Särskilda kännetecken för Estlands järnvägsnät

P-fall

Samtliga grundparametrar från avsnitten 4.2.3 till 4.2.20 är ej tillämpliga för linjer med 1 520 mm spårvidd, och de är en öppen punkt.

7.5.2.2   Särskilda kännetecken för Frankrikes järnvägsnät

7.5.2.2.1   Spänning och frekvens (4.2.3)

T-fall

Värdena och gränserna för spänning och frekvens vid banmatningsstationerna och strömavtagaren på de elektrifierade 1,5 kV DC-linjerna

| — | Nimes till Port Bou, |
| --- | --- |

—

Nimes till Port Bou,

| — | Toulouse till Narbonne, |
| --- | --- |

—

Toulouse till Narbonne,

kan överskrida de värden som anges i EN50163:2004, punkt 4 (Umax2 nästan 2 000 V).

7.5.2.2.2   Medelkontaktkraft (4.2.15)

P-fall

För 1,5 kV DC-linjer ligger medelkontaktkraften i följande intervall:

Tabell 7.5.2.2.2

Intervall i medelkontaktkraften

| DC 1,5 kV | 70 N < Fm < 0,00178*v2 + 110 N med ett värde på 140 N vid stillastående |
| --- | --- |

DC 1,5 kV

70 N < Fm < 0,00178*v2 + 110 N med ett värde på 140 N vid stillastående

7.5.2.3   Särskilda kännetecken för Finlands järnvägsnät

7.5.2.3.1   Kontaktledningens geometri – kontakttrådens höjd (4.2.13.1)

P-fall

Kontakttrådens nominella höjd är 6,15 m, lägst 5,60 m och högst 6,60 m.

7.5.2.4   Särskilda kännetecken för Lettlands järnvägsnät

P-fall

Samtliga grundparametrar från avsnitten 4.2.3 till 4.2.20 är ej tillämpliga för linjer med 1 520 mm spårvidd, och de är en öppen punkt.

7.5.2.5   Särskilda kännetecken för Litauens järnvägsnät

P-fall

Samtliga grundparametrar från avsnitten 4.2.3 till 4.2.20 är ej tillämpliga för linjer med 1 520 mm spårvidd, och de är en öppen punkt.

7.5.2.6   Särskilda kännetecken för Sloveniens järnvägsnät

7.5.2.6.1   Strömavtagarens profil (4.2.14)

P-fall

För modernisering och ombyggnad av befintliga linjer avseende konstbyggnadernas befintliga fria-rums-profiler (tunnlar, överfarter, broar) överensstämmer strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil i Slovenien med strömavtagarprofilen 1 450 mm enligt definitionen i standarden EN 50367:2006, figur B.2.

7.5.2.7   Särskilda kännetecken för Storbritanniens järnvägsnät

7.5.2.7.1   Kontakttrådens höjd (4.2.13.1)

P-fall

Vid ombyggnad eller modernisering av det befintliga Energi-delsystemet, eller vid konstruktion av nya Energi-delsystem för befintlig infrastruktur, får kontakttrådens nominella höjd i Storbritannien inte understiga 4 700 mm.

7.5.2.7.2   Avböjning i sidled (4.2.13.3)

P-fall

För nya, ombyggda eller moderniserade Energi-delsystem ska kontakttrådens tillåtna avböjning i sidled i förhållande till spårets projekterade mittlinje och under påverkan av sidvindar vara 475 mm i Storbritannien (om inte ett lägre värde har angetts i infrastrukturregistret) vid en kontakttrådshöjd på högst 4 700 mm inklusive toleranser för konstruktion, temperatureffekter och stolpens utböjning. Om kontakttrådens höjd överstiger 4 700 mm ska detta värde minskas med 0,040 × (kontakttrådshöjd (mm) – 4 700) mm.

7.5.2.7.3   Strömavtagarens profil (4.2.14 och bilaga E)

P-fall

I Storbritannien gäller följande: vid ombyggnad eller modernisering av det befintliga Energi-delsystemet, eller vid konstruktion av nya Energi-delsystem för befintlig infrastruktur, definieras strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil i diagrammet nedan (figur 7.5.2.7).

Figur 7.5.2.7

Strömavtagarens profil

Image

I diagrammet visas den maximala profilen för strömavtagarens rörelser. Profilen ska placeras på den yttersta sidan av spårets mittlinjer som tillåts av spårets toleranser, som inte är inkluderade. Profilen är en absolut lastprofil, inte en referensprofil som är föremål för anpassningar.

Vid alla hastigheter upp till linjehastigheten; maximal rälsförhöjning; maximal vindhastighet vid vilken obegränsad drift är möjlig, och extrem vindhastighet, definierad i infrastrukturregistret:

W = 800 + J mm, när H = 4 300 mm och

W' = 800 + J + (0,040 × [H – 4 300]) mm, när H > 4 300 mm.

Där:

| H | = | höjden till profilens topp över spårnivån (i mm). Måttet är summan av kontakttrådens höjd och utrymmet för upplyft. |
| --- | --- | --- |
| J | = | 200 mm på rakspår. |
| J | = | 230 mm på kurvspår. |
| J | = | 190 mm (minimum) vid begränsningar till följd av att det fria utrymmet mot konstbyggnader av ekonomiska skäl inte kan ökas. |

H

=

höjden till profilens topp över spårnivån (i mm). Måttet är summan av kontakttrådens höjd och utrymmet för upplyft.

J

=

200 mm på rakspår.

J

=

230 mm på kurvspår.

J

=

190 mm (minimum) vid begränsningar till följd av att det fria utrymmet mot konstbyggnader av ekonomiska skäl inte kan ökas.

Ytterligare toleranser ska läggas till, inbegripet slitage på kontaktledningen, mekaniskt utrymme, statiskt eller dynamiskt elektriskt isolationsavstånd.

7.5.2.7.4   Elektrifierad järnväg för 600/750 V DC med strömskenor på marknivå

P-fall

Linjer som har utrustats med strömförsörjningssystemet för 600/750 V DC och som använder strömskenor på marknivå för strömavtagning från översidan i en konfiguration med tre och/eller fyra spår, ska fortsätta att byggas om, moderniseras och utökas om det är ekonomiskt försvarbart. Nationella normer ska tillämpas.

7.5.2.7.5   Elsäkerhetsåtgärder för kontaktledningssystem (4.7.3)

P-fall

I hänvisningen till EN50122-1:1997, punkt 5.1, ska det särskilda nationella villkoret för denna punkt (5.1.2.1) tillämpas.

8.   FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

| A. | Bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse |
| --- | --- |

A.

Bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse

| B. | EG-kontroll av delsystemet Energi |
| --- | --- |

B.

EG-kontroll av delsystemet Energi

| C. | Register över infrastruktur, information om delsystemet Energi |
| --- | --- |

C.

Register över infrastruktur, information om delsystemet Energi

| D. | Europeiskt register över godkända fordonstyper, uppgifter avseende delsystemet Energi |
| --- | --- |

D.

Europeiskt register över godkända fordonstyper, uppgifter avseende delsystemet Energi

| E. | Fastställande av strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil |
| --- | --- |

E.

Fastställande av strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil

| F. | Lösningar för fas- och systemskiljande sektioner |
| --- | --- |

F.

Lösningar för fas- och systemskiljande sektioner

| G. | Effektfaktor |
| --- | --- |

G.

Effektfaktor

| H. | Elektriskt skydd: utlösning av huvudströmbrytare |
| --- | --- |

H.

Elektriskt skydd: utlösning av huvudströmbrytare

| I. | Förteckning över standarder som det hänvisas till |
| --- | --- |

I.

Förteckning över standarder som det hänvisas till

| J. | Ordlista |
| --- | --- |

J.

Ordlista

BILAGA A

BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTERS ÖVERENSSTÄMMELSE

A.1   Tillämpningsområde

I denna bilaga beskrivs bedömningen av överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenten (kontaktledning) i delsystemet Energi.

För befintliga driftskompatibilitetskomponenter ska det förfarande som beskrivs i kapitel 6.1.2 följas.

A.2   Egenskaper

De egenskaper för driftskompatibilitetskomponenten som ska bedömas genom tillämpning av modulerna CB eller CH1 är markerade med ett ”X” i tabell A.1. Produktionsfasen ska bedömas inom delsystemet.

Tabell A.1

Bedömning av driftskompatibilitetskomponenten: kontaktledning

| | Bedömning under följande fas | Särskilda bedömningsförfaranden |
| --- | --- | --- |
| | Konstruktions- och utvecklingsfas | Produktionsfas |
| Egenskap – Avsnitt | Konstruktionskontroll | Granskning av tillverkningsprocess | Typprovning | Produktkvalitet
  (serietillverkning) |
| Geometri – 5.2.1.1 | X | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Medelkontaktkraft – 5.2.1.2 | X | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Strömavtagningsdynamik – 5.2.1.3 | X | Ej tillämplig | X | Ej tillämplig | Bedömning av överensstämmelse enligt avsnitt 6.1.4.1 genom validering av simulering enligt EN50318:EN 2002 för konstruktionskontroll, och mätning enligt EN50317:2002 för typprovning |
| Utrymme för upplyft – 5.2.1.4 | X | Ej tillämplig | X | Ej tillämplig | Validering av simulering enligt EN50318:2002 för konstruktionskontroll, och mätning enligt EN50317:2002 för typprovning med medelkontaktkraft enligt avsnitt 4.2.15 |
| Dimensionerande avstånd mellan strömavtagare – 5.2.1.5 | X | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Ström vid stillastående – 5.2.1.6 | X | Ej tillämplig | X | Ej tillämplig | Enligt avsnitt 6.1.4.2 |
| Kontakttrådens material 5.2.1.7 | X | Ej tillämplig | X | Ej tillämplig | |

Bedömning under följande fas

Särskilda bedömningsförfaranden

Konstruktions- och utvecklingsfas

Produktionsfas

Egenskap – Avsnitt

Konstruktionskontroll

Granskning av tillverkningsprocess

Typprovning

Produktkvalitet

(serietillverkning)

Geometri – 5.2.1.1

X

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Medelkontaktkraft – 5.2.1.2

X

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Strömavtagningsdynamik – 5.2.1.3

X

Ej tillämplig

X

Ej tillämplig

Bedömning av överensstämmelse enligt avsnitt 6.1.4.1 genom validering av simulering enligt EN50318:EN 2002 för konstruktionskontroll, och mätning enligt EN50317:2002 för typprovning

Utrymme för upplyft – 5.2.1.4

X

Ej tillämplig

X

Ej tillämplig

Validering av simulering enligt EN50318:2002 för konstruktionskontroll, och mätning enligt EN50317:2002 för typprovning med medelkontaktkraft enligt avsnitt 4.2.15

Dimensionerande avstånd mellan strömavtagare – 5.2.1.5

X

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ström vid stillastående – 5.2.1.6

X

Ej tillämplig

X

Ej tillämplig

Enligt avsnitt 6.1.4.2

Kontakttrådens material 5.2.1.7

X

Ej tillämplig

X

Ej tillämplig

BILAGA B

EG-KONTROLL AV DELSYSTEMET ENERGI

B.1   Tillämpningsområde

I denna bilaga beskrivs EG-kontrollen av delsystemet Energi.

B.2   Egenskaper och moduler

De egenskaper för delsystemet som ska bedömas under de olika konstruktions-, installations- och driftsfaserna är markerade med ett ”X” i tabell B.1.

Tabell B.1

EG-kontroll av delsystemet Energi

| Grundparametrar | Bedömningsfas | |
| --- | --- | --- |
| Konstruktions- och utvecklingsfas | Produktionsfas |
| Konstruktionskontroll | Konstruktion, hopsättning, montering | Hopsatt, före driftsättning | Validitetsprovning under verkliga driftsförhållanden | Särskilda bedömningsförfaranden |
| Spänning och frekvens – 4.2.3 | X | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Parametrar avseende banmatningssystemets prestanda – 4.2.4 | X | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Bedömning av medelvärde för kontaktledningsspänning enligt avsnitt 6.2.4.1 |
| Fortsatt elkraftmatning i händelse av störningar i tunnlar – 4.2.5 | X | Ej tillämplig | X | Ej tillämplig | |
| Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg – 4.2.6 | X (7) | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Återmatande bromsning – 4.2.7 | X | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Enligt avsnitt 6.2.4.2 |
| Åtgärder för samordning av elskydd – 4.2.8 | X | Ej tillämplig | X | Ej tillämplig | Enligt avsnitt 6.2.4.3 |
| Övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem – 4.2.9 | X | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Enligt avsnitt 6.2.4.4 |
| Kontaktledningens geometri: kontakttrådens höjd – 4.2.13.1 | X (7) | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Kontaktledningens geometri: variation i kontakttrådens höjd – 4.2.13.2 | X (7) | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Kontaktledningens geometri: avböjning i sidled – 4.2.13.3 | X (7) | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Strömavtagarens profil – 4.2.14 | X | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Medelkontaktkraft – 4.2.15 | X (7) | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet – 4.2.16 | X (7) | Ej tillämplig | X | Ej tillämplig | Kontroll enligt avsnitt 6.1.4.1 genom validering av simulering enligt EN50318:2002 för konstruktionskontroll.
  Kontroll av hopsatt kontaktledning enligt avsnitt 6.2.4.5 genom mätning enligt EN 50317:2002 |
| Avstånd mellan strömavtagare – 4.2.17 | X (7) | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Kontakttrådens material 4.2.18 | X (7) | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Fasskiljande sektioner – 4.2.19 | X | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Systemskiljande sektioner – 4.2.20 | X | Ej tillämplig | Ej tillämplig | Ej tillämplig | |
| Hantering av banmatningssystemet vid fara – 4.4.2.3 | X | Ej tillämplig | X | Ej tillämplig | |
| Underhållsregler – 4.5 | Ej tillämplig | Ej tillämplig | X | Ej tillämplig | Enligt avsnitt 6.2.4.6 |
| Elsäkerhetsåtgärder 4.7.2, 4.7.3, 4.7.4 | X | X | X | Ej tillämplig1) | 1) | Validering under verkliga driftsförhållanden ska endast ske när det inte går att göra en validering i fasen ”Hopsatt, före driftsättning”. |

Grundparametrar

Bedömningsfas

Konstruktions- och utvecklingsfas

Produktionsfas

Konstruktionskontroll

Konstruktion, hopsättning, montering

Hopsatt, före driftsättning

Validitetsprovning under verkliga driftsförhållanden

Särskilda bedömningsförfaranden

Spänning och frekvens – 4.2.3

X

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Parametrar avseende banmatningssystemets prestanda – 4.2.4

X

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Bedömning av medelvärde för kontaktledningsspänning enligt avsnitt 6.2.4.1

Fortsatt elkraftmatning i händelse av störningar i tunnlar – 4.2.5

X

Ej tillämplig

X

Ej tillämplig

Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg – 4.2.6

X (7)

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Återmatande bromsning – 4.2.7

X

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Enligt avsnitt 6.2.4.2

Åtgärder för samordning av elskydd – 4.2.8

X

Ej tillämplig

X

Ej tillämplig

Enligt avsnitt 6.2.4.3

Övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem – 4.2.9

X

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Enligt avsnitt 6.2.4.4

Kontaktledningens geometri: kontakttrådens höjd – 4.2.13.1

X (7)

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Kontaktledningens geometri: variation i kontakttrådens höjd – 4.2.13.2

X (7)

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Kontaktledningens geometri: avböjning i sidled – 4.2.13.3

X (7)

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Strömavtagarens profil – 4.2.14

X

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Medelkontaktkraft – 4.2.15

X (7)

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet – 4.2.16

X (7)

Ej tillämplig

X

Ej tillämplig

Kontroll enligt avsnitt 6.1.4.1 genom validering av simulering enligt EN50318:2002 för konstruktionskontroll.

Kontroll av hopsatt kontaktledning enligt avsnitt 6.2.4.5 genom mätning enligt EN 50317:2002

Avstånd mellan strömavtagare – 4.2.17

X (7)

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Kontakttrådens material 4.2.18

X (7)

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Fasskiljande sektioner – 4.2.19

X

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Systemskiljande sektioner – 4.2.20

X

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Ej tillämplig

Hantering av banmatningssystemet vid fara – 4.4.2.3

X

Ej tillämplig

X

Ej tillämplig

Underhållsregler – 4.5

Ej tillämplig

Ej tillämplig

X

Ej tillämplig

Enligt avsnitt 6.2.4.6

Elsäkerhetsåtgärder 4.7.2, 4.7.3, 4.7.4

X

X

X

Ej tillämplig1)

1)

Validering under verkliga driftsförhållanden ska endast ske när det inte går att göra en validering i fasen ”Hopsatt, före driftsättning”.

BILAGA C

INFRASTRUKTURREGISTER, INFORMATION OM DELSYSTEMET ENERGI

C.1   Tillämpningsområde

I denna bilaga redogörs för de uppgifter som berör delsystemet Energi och som ska ingå i det infrastrukturregister som ska upprättas för varje enhetligt banavsnitt av driftskompatibla linjer enligt avsnitt 4.8.2.

C.2   Egenskaper som ska beskrivas

I tabell C.1 anges de egenskaper för driftskompatibiliteten hos delsystemet Energi för vilka uppgifter ska lämnas för varje banavsnitt.

Tabell C.1

Uppgifter som av den upphandlande enheten ska anges i infrastrukturregistret

| Parameter, driftskompatibilitetskomponent | Avsnitt |
| --- | --- |
| Spänning och frekvens | 4.2.3 |
| Maximal ström till tåg | 4.2.4.1 |
| Maximal ström vid stillastående, endast likspänningssystem | 4.2.6 |
| Förutsättningar för att kunna ta hand om återmatad energi | 4.2.7 |
| Kontakttrådens nominella höjd | 4.2.13.1 |
| Godkända strömavtagarprofiler | 4.2.13.3 |
| Högsta linjehastighet med en strömavtagare i drift (om tillämpligt) | 4.2.17 |
| Kontaktledningens designtyp med avseende på minsta strömavtagaravstånd | 4.2.17 |
| Minimiavstånd mellan angränsande strömavtagare (om tillämpligt) | 4.2.17 |
| Antalet strömavtagare (om fler än två) som linjen har konstruerats för (om tillämpligt) | 4.2.17 |
| Tillåtet material för kontaktskenan | 4.2.18 |
| Fasskiljande sektioner: Typ av skiljande sektioner som används
  Uppgifter om funktion, konfigurering av höjd strömavtagare | 4.2.19 |
| Systemskiljande sektioner: Typ av skiljande sektioner som används
  Uppgifter om funktion: Utlösning av fordonets huvudbrytare, sänkning av strömavtagare | 4.2.20 |
| Specialfall | 7.5 |
| Andra avvikelser från kraven i TSD | |

Parameter, driftskompatibilitetskomponent

Avsnitt

Spänning och frekvens

4.2.3

Maximal ström till tåg

4.2.4.1

Maximal ström vid stillastående, endast likspänningssystem

4.2.6

Förutsättningar för att kunna ta hand om återmatad energi

4.2.7

Kontakttrådens nominella höjd

4.2.13.1

Godkända strömavtagarprofiler

4.2.13.3

Högsta linjehastighet med en strömavtagare i drift (om tillämpligt)

4.2.17

Kontaktledningens designtyp med avseende på minsta strömavtagaravstånd

4.2.17

Minimiavstånd mellan angränsande strömavtagare (om tillämpligt)

4.2.17

Antalet strömavtagare (om fler än två) som linjen har konstruerats för (om tillämpligt)

4.2.17

Tillåtet material för kontaktskenan

4.2.18

Fasskiljande sektioner: Typ av skiljande sektioner som används

Uppgifter om funktion, konfigurering av höjd strömavtagare

4.2.19

Systemskiljande sektioner: Typ av skiljande sektioner som används

Uppgifter om funktion: Utlösning av fordonets huvudbrytare, sänkning av strömavtagare

4.2.20

Specialfall

7.5

Andra avvikelser från kraven i TSD

BILAGA D

EUROPEISKT REGISTER ÖVER GODKÄNDA FORDONSTYPER, INFORMATION SOM BEHÖVS AVSEENDE DELSYSTEMET ENERGI

D.1   Tillämpningsområde

I den här bilagan anges vilken information avseende delsystemet Energi som ska förtecknas i det europeiska registret över godkända fordonstyper.

D.2   Egenskaper som ska beskrivas

I tabell D.1 förtecknas de egenskaper för driftskompatibiliteten hos delsystemet Energi för vilka uppgifter ska anges i det europeiska registret över godkända fordonstyper.

Tabell D.1

Uppgifter som ska anges i det europeiska registret över godkända fordonstyper

| Parameter, driftskompatibilitetskomponent | Uppgift | TSD konv. Lok och passagerarfordon, avsnitt |
| --- | --- | --- |
| Elektriskt skydd av tåget | Brytningskapacitet för fordonsbaserad huvudströmbrytare (kA), tåg i drift på en linje med 15 kV 16,7 Hz | 4.2.8.2.10 |
| Strömavtagares placering | Avstånd | 4.2.8.2.9.7 |
| Installerad strömbegränsningsanordning | Typ/Märkdata | 4.2.8.2.4 |
| Installation av anordningar för automatisk strömreglering | Typ/Märkdata | 4.2.8.2.4 |
| Installerad återmatande broms | Ja/Nej | 4.2.8.2.3 |
| Ombordmonterad utrustning för mätning av energiförbrukning | Ja/Nej | 4.2.8.2.8 |
| Specialfall relaterade till delsystemet Energi | | 7.3 |
| Andra avvikelser från kraven i TSD | | |

Parameter, driftskompatibilitetskomponent

Uppgift

TSD konv. Lok och passagerarfordon, avsnitt

Elektriskt skydd av tåget

Brytningskapacitet för fordonsbaserad huvudströmbrytare (kA), tåg i drift på en linje med 15 kV 16,7 Hz

4.2.8.2.10

Strömavtagares placering

Avstånd

4.2.8.2.9.7

Installerad strömbegränsningsanordning

Typ/Märkdata

4.2.8.2.4

Installation av anordningar för automatisk strömreglering

Typ/Märkdata

4.2.8.2.4

Installerad återmatande broms

Ja/Nej

4.2.8.2.3

Ombordmonterad utrustning för mätning av energiförbrukning

Ja/Nej

4.2.8.2.8

Specialfall relaterade till delsystemet Energi

7.3

Andra avvikelser från kraven i TSD

BILAGA E

FASTSTÄLLANDE AV STRÖMAVTAGARENS MEKANISKA KINEMATISKA LASTPROFIL

E.1   Allmänt

E.1.1   Utrymme som måste frigöras för elektrifierade linjer

När det gäller linjer som är elektrifierade med en kontaktledning bör extra utrymme frigöras

| — | för att ge plats för kontaktledningsutrustningen, |
| --- | --- |

—

för att ge plats för kontaktledningsutrustningen,

| — | för att tillåta fri passage för strömavtagaren. |
| --- | --- |

—

för att tillåta fri passage för strömavtagaren.

Den här bilagan handlar om fri passage för strömavtagaren (strömavtagarens lastprofil). Infrastrukturförvaltaren ska ta hänsyn till det elektriska isolationsavståndet.

E.1.2   Specialfall

Strömavtagarens lastprofil skiljer sig i vissa avseenden från infrastrukturprofilen:

| — | Strömavtagaren är (delvis) strömförande, och därför måste ett elektriskt isolationsavstånd beaktas beroende på hindrets karaktär (isolerat eller inte). |
| --- | --- |

—

Strömavtagaren är (delvis) strömförande, och därför måste ett elektriskt isolationsavstånd beaktas beroende på hindrets karaktär (isolerat eller inte).

| — | Vid behov bör hänsyn tas till närvaron av icke ledande horn. Därför måste en dubbel referenskontur definieras, så att man tar hänsyn till de mekaniska och elektriska begränsningarna samtidigt. |
| --- | --- |

—

Vid behov bör hänsyn tas till närvaron av icke ledande horn. Därför måste en dubbel referenskontur definieras, så att man tar hänsyn till de mekaniska och elektriska begränsningarna samtidigt.

| — | Vid strömavtagning är strömavtagaren i ständig kontakt med kontakttråden, och därför är dess höjd variabel. Även strömavtagarprofilens höjd är variabel. |
| --- | --- |

—

Vid strömavtagning är strömavtagaren i ständig kontakt med kontakttråden, och därför är dess höjd variabel. Även strömavtagarprofilens höjd är variabel.

E.1.3   Beteckningar och förkortningar

| Symbol | Utseende | Enhet |
| --- | --- | --- |
| bw | Halva längden av strömavtagartoppen | m |
| bw,c | Halva längden av strömavtagartoppens ledande område (med icke ledande horn) eller av arbetsområdet (med ledande horn) | m |
| b'o,mec | Bredden på strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil vid den övre kontrollpunkten | m |
| b'u,mec | Bredden på strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil vid den undre kontrollpunkten | m |
| bh,mec | Bredden på strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil vid mellanliggande höjd, h | m |
| dl | Kontakttrådens avböjning i sidled | m |
| Do | Referensvärde för rälsförhöjning som beaktas av fordonet för strömavtagarens lastprofil | m |
| ep | Strömavtagarens rörelse på grund av fordonets egenskaper | m |
| epo | Strömavtagarens rörelse vid den övre kontrollpunkten | m |
| epu | Strömavtagarens rörelse vid den undre kontrollpunkten | m |
| fs | Marginal för att ta hänsyn till kontakttrådens upplyft | m |
| fwa | Marginal för att ta hänsyn till slitage på strömavtagarens kontaktskena | m |
| fws | Marginal för att ta hänsyn till strömavtagartoppen som tränger in i kontakttrådsområdet på grund av strömavtagarens rörelse | m |
| h | Höjd i förhållande till löpytan | m |
| h'co | Referenshöjd för vridningscentrum för strömavtagarens lastprofil | m |
| h’ | Referenshöjd i beräkningen av strömavtagarens lastprofil | m |
| h'o | Maximal kontrollhöjd för strömavtagarens lastprofil i strömavtagningsposition | m |
| h'u | Lägsta kontrollhöjd för strömavtagarens lastprofil vid strömavtagning | m |
| heff | Effektiv höjd för den höjda strömavtagaren | m |
| hcc | Kontakttrådens statiska höjd | m |
| I’0 | Referensvärde för den rälsförhöjningsbrist som beaktas av fordonet för strömavtagarens lastprofil | m |
| L | Avstånd mellan rälernas centrumlinjer i ett spår | m |
| l | Spårvidd, avstånd mellan rälernas innerkanter | m |
| q | Tvärgående spel mellan axel och boggiram eller, för fordon som inte är utrustade med boggier, mellan axel och fordonskarosseri | m |
| qs' | Kvasistatisk rörelse | m |
| s'o | Flexibilitetskoefficient som beaktas genom avstämning mellan fordonet och infrastrukturen för bestämningen av strömavtagarens lastprofil | |
| S’i/a | Tillåtet ytterligare överhäng på insidan/utsidan av kurvan för strömavtagare | m |
| w | Tvärgående spel mellan boggi och karosseri | m |
| θ | Monteringstolerans för strömavtagaren på taket | radian |
| τ | Tvärgående flexibilitet för monteringsanordningen på taket | m |
| Σj | Summan av de (horisontella) säkerhetsmarginalerna som omfattar vissa slumpmässiga fenomen (j = 1, 2 eller 3) för strömavtagarens lastprofil | |

Symbol

Utseende

Enhet

bw

Halva längden av strömavtagartoppen

m

bw,c

Halva längden av strömavtagartoppens ledande område (med icke ledande horn) eller av arbetsområdet (med ledande horn)

m

b'o,mec

Bredden på strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil vid den övre kontrollpunkten

m

b'u,mec

Bredden på strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil vid den undre kontrollpunkten

m

bh,mec

Bredden på strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil vid mellanliggande höjd, h

m

dl

Kontakttrådens avböjning i sidled

m

Do

Referensvärde för rälsförhöjning som beaktas av fordonet för strömavtagarens lastprofil

m

ep

Strömavtagarens rörelse på grund av fordonets egenskaper

m

epo

Strömavtagarens rörelse vid den övre kontrollpunkten

m

epu

Strömavtagarens rörelse vid den undre kontrollpunkten

m

fs

Marginal för att ta hänsyn till kontakttrådens upplyft

m

fwa

Marginal för att ta hänsyn till slitage på strömavtagarens kontaktskena

m

fws

Marginal för att ta hänsyn till strömavtagartoppen som tränger in i kontakttrådsområdet på grund av strömavtagarens rörelse

m

h

Höjd i förhållande till löpytan

m

h'co

Referenshöjd för vridningscentrum för strömavtagarens lastprofil

m

h’

Referenshöjd i beräkningen av strömavtagarens lastprofil

m

h'o

Maximal kontrollhöjd för strömavtagarens lastprofil i strömavtagningsposition

m

h'u

Lägsta kontrollhöjd för strömavtagarens lastprofil vid strömavtagning

m

heff

Effektiv höjd för den höjda strömavtagaren

m

hcc

Kontakttrådens statiska höjd

m

I’0

Referensvärde för den rälsförhöjningsbrist som beaktas av fordonet för strömavtagarens lastprofil

m

L

Avstånd mellan rälernas centrumlinjer i ett spår

m

l

Spårvidd, avstånd mellan rälernas innerkanter

m

q

Tvärgående spel mellan axel och boggiram eller, för fordon som inte är utrustade med boggier, mellan axel och fordonskarosseri

m

qs'

Kvasistatisk rörelse

m

s'o

Flexibilitetskoefficient som beaktas genom avstämning mellan fordonet och infrastrukturen för bestämningen av strömavtagarens lastprofil

S’i/a

Tillåtet ytterligare överhäng på insidan/utsidan av kurvan för strömavtagare

m

w

Tvärgående spel mellan boggi och karosseri

m

θ

Monteringstolerans för strömavtagaren på taket

radian

τ

Tvärgående flexibilitet för monteringsanordningen på taket

m

Σj

Summan av de (horisontella) säkerhetsmarginalerna som omfattar vissa slumpmässiga fenomen (j = 1, 2 eller 3) för strömavtagarens lastprofil

Index a: avser utsidan av kurvan

Index i: avser insidan av kurvan

E.1.4   Grundprinciper

Figur E.1

Strömavtagarens profil

Image

Kraven på strömavtagarens profil är uppfyllda endast om de mekaniska och elektriska profilerna uppfylls samtidigt:

| — | Referensprofil för fri passage inkluderar längden på strömavtagarens toppbygel och strömavtagarens rörelse ep, som gäller fram till referensvärdet för rälsförhöjning eller rälsförhöjningsbrist. |
| --- | --- |

—

Referensprofil för fri passage inkluderar längden på strömavtagarens toppbygel och strömavtagarens rörelse ep, som gäller fram till referensvärdet för rälsförhöjning eller rälsförhöjningsbrist.

| — | Strömförande och isolerade hinder ska hållas utanför den mekaniska profilen. |
| --- | --- |

—

Strömförande och isolerade hinder ska hållas utanför den mekaniska profilen.

| — | Hinder som inte har isolerats (jordade eller med en potential som skiljer sig från kontaktledningens) ska hållas utanför de mekaniska och elektriska profilerna. |
| --- | --- |

—

Hinder som inte har isolerats (jordade eller med en potential som skiljer sig från kontaktledningens) ska hållas utanför de mekaniska och elektriska profilerna.

I figur E.1 visas strömavtagarens mekaniska profiler.

E.2   Fastställande av strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil

E.2.1   Bestämning av bredden på den mekaniska profilen

E.2.1.1   Tillämpningsområde

Bredden på strömavtagarens profil bestäms huvudsakligen av strömavtagarens längd och förskjutningar. Utöver specifika fenomen förekommer i de tvärgående förskjutningarna även fenomen som liknar de fenomen som rör infrastrukturprofilen.

Strömavtagarens lastprofil ska studeras vid följande höjder:

| — | Den övre kontrollhöjden h’o
  , |
| --- | --- |

—

Den övre kontrollhöjden h’o
  ,

| — | Den undre kontrollhöjden h’u
  . |
| --- | --- |

—

Den undre kontrollhöjden h’u
  .

Mellan dessa två höjder kan det antas att profilbredden varierar på ett linjärt sätt.

De olika parametrarna visas i figur E.2.

E.2.1.2   Beräkningsmetod

Bredden för strömavtagarens lastprofil bestäms av summan av de parametrar som definieras nedan. För en sträcka där flera olika strömavtagare används bör den maximala bredden beaktas.

För den undre kontrollpunkten med h = h'u:

Formula

För den övre kontrollpunkten med h = h'o
  :

Formula

Anmärkning: i/a = kurvans insida/utsida.

För en mellanliggande höjd h bestäms bredden med hjälp av en interpolation:

Formula

E.2.1.3   Halva längden bw av strömavtagartoppen

Halva längden på strömavtagartoppen bw är beroende av vilken typ av strömavtagare som används. De strömavtagarprofiler som ska beaktas definieras i TSD konv. Lok och passagerarfordon, avsnitt 4.2.8.2.9.2.

E.2.1.4   Strömavtagarens rörelse
  ep

Rörelsen beror främst på följande fenomen:

| — | Spel q + w i lagerboxarna och mellan boggi och karosseri. |
| --- | --- |

—

Spel q + w i lagerboxarna och mellan boggi och karosseri.

| — | Storleken på den karosserilutning som fordonet tar hänsyn till (beroende på den specifika flexibiliteten s0’, referensvärdet för rälsförhöjning D’0
  och referensvärdet för rälsförhöjningsbrist I’0
  ). |
| --- | --- |

—

Storleken på den karosserilutning som fordonet tar hänsyn till (beroende på den specifika flexibiliteten s0’, referensvärdet för rälsförhöjning D’0
  och referensvärdet för rälsförhöjningsbrist I’0
  ).

| — | Monteringstolerans för strömavtagaren θ på taket. |
| --- | --- |

—

Monteringstolerans för strömavtagaren θ på taket.

| — | Tvärgående flexibilitet τ för monteringsanordningen på taket. |
| --- | --- |

—

Tvärgående flexibilitet τ för monteringsanordningen på taket.

| — | Den aktuella höjden h’. |
| --- | --- |

—

Den aktuella höjden h’.

Figur E.2

Bestämning av bredden på strömavtagarens mekaniska kinematiska lastprofil vid olika höjder

Image

E.2.1.5   Ytterligare överhäng

Strömavtagarens profil medger specifika ytterligare överhäng. Följande formel gäller vid standardspårvidd:

Formula

För övriga spårvidder gäller nationella regler.

E.2.1.6   Kvasistatisk effekt

Eftersom strömavtagaren har installerats på taket spelar den kvasistatiska effekten en viktig roll i beräkningen av strömavtagarens profil. Effekten beräknas utifrån den specifika flexibiliteten s0’, referensvärdet för rälsförhöjning D’0
  och referensvärdet för rälsförhöjningsbrist I’0
  :

Formula

Formula

Anmärkning: Strömavtagare monteras normalt på taket av ett dragfordon vars referensflexibilitet s0’ i allmänhet är mindre än referensflexibiliteten för infrastrukturprofilen s0.

E.2.1.7   Toleranser

Enligt definitionen av profilen bör följande fenomen beaktas:

| — | Osymmetri vid lastning. |
| --- | --- |

—

Osymmetri vid lastning.

| — | Den tvärgående förskjutningen av spåret mellan två på varandra följande underhållsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Den tvärgående förskjutningen av spåret mellan två på varandra följande underhållsåtgärder.

| — | Rälsförhöjningsvariationen mellan två på varandra följande underhållsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Rälsförhöjningsvariationen mellan två på varandra följande underhållsåtgärder.

| — | Svängningar som uppstår på grund av ojämnheter i spåret. |
| --- | --- |

—

Svängningar som uppstår på grund av ojämnheter i spåret.

Summan av ovanstående toleranser täcks av Σj.

E.2.2   Bestämning av höjden på den mekaniska profilen

Profilens höjd ska bestämmas utifrån den statiska höjden hcc
  för kontakttråden vid den aktuella lokala punkten. Följande parametrar bör beaktas:

| — | Kontakttrådens höjning fs
  som är resultatet av den kontaktkraft som utövas av strömavtagaren. Värdet på fs
  beror på typen av kontaktledning och ska därför fastställas av infrastrukturförvaltaren enligt avsnitt 4.2.16. |
| --- | --- |

—

Kontakttrådens höjning fs
  som är resultatet av den kontaktkraft som utövas av strömavtagaren. Värdet på fs
  beror på typen av kontaktledning och ska därför fastställas av infrastrukturförvaltaren enligt avsnitt 4.2.16.

| — | Höjningen av strömavtagartoppen på grund av den snedhet hos strömavtagartoppen som orsakas av kontaktpunktens sicksackförskjutning och slitage på slitskenan, fws
  - fwa
  . Det tillåtna värdet på fws
  anges i TSD konv. Lok och passagerarfordon, och fwa
  är beroende av underhållskraven. |
| --- | --- |

—

Höjningen av strömavtagartoppen på grund av den snedhet hos strömavtagartoppen som orsakas av kontaktpunktens sicksackförskjutning och slitage på slitskenan, fws
  - fwa
  . Det tillåtna värdet på fws
  anges i TSD konv. Lok och passagerarfordon, och fwa
  är beroende av underhållskraven.

Höjden på den mekaniska profilen erhålls med hjälp av följande formel:

Formula

E.3   Referensparametrar

Parametrarna för strömavtagarens kinematiska mekaniska lastprofil och för bestämning av kontakttrådens maximala avböjning i sidled ska vara följande:

| — | l – enligt spårvidd |
| --- | --- |

—

l – enligt spårvidd

| — | s0 = 0,225 |
| --- | --- |

—

s0 = 0,225

| — | hc0 = 0,5 m |
| --- | --- |

—

hc0 = 0,5 m

| — | I0 = 0,066 m och D0 = 0,066 m |
| --- | --- |

—

I0 = 0,066 m och D0 = 0,066 m

| — | h’o = 6,500 m och h’u = 5,000 m |
| --- | --- |

—

h’o = 6,500 m och h’u = 5,000 m

E.4   Beräkning av kontakttrådens maximala avböjning i sidled

Den maximala avböjningen i sidled för kontakttråden ska beräknas med beaktande av strömavtagarens totala rörelse i förhållande till det nominella spårläget och det ledande området (eller arbetsområdet, för strömavtagare utan horn som tillverkats av ett ledande material) enligt följande:

Formula

bw,c
  – definieras i avsnitt 4.2.8.2.9.1 och 4.2.8.2.9.2 i TSD konv. Lok och passagerarfordon

BILAGA F

LÖSNINGAR FÖR FAS- OCH SYSTEMSKILJANDE SEKTIONER

Konstruktioner med fasskiljande sektioner beskrivs i EN50367:2006, bilaga A.1.3 (lång neutralsektion) och bilaga A.1.5 (delad neutralsektion – överlappningarna kan ersättas med dubbla sektionsisolatorer), eller beskrivs i figur F.1 eller F.2.

Figur F.1

Skiljande sektion med isolatorer i neutralsektionen

Image

I figur F.1 kan de spänningslösa sektionerna (d) bildas av sektionsisolatorer, och måtten ska vara följande:

D ≤ 8 m

Denna korta längd minskar sannolikheten att ett tåg stannar inom den skiljande sektionen och att särskilda åtgärder därmed behövs för att återstarta tåget.

Längden på d ska väljas beroende på systemspänning, maximal linjehastighet och maximal strömavtagarbredd.

Figur F.2

Delad neutralsektion

Image

Det avstånd som omfattar tre på varandra följande strömavtagare ska vara längre än 80 m (L′′). Den mellanliggande strömavtagaren kan placeras vid valfri position inom denna sträcka. Beroende på det minsta avståndet mellan två angränsande verksamma strömavtagare ska infrastrukturförvaltaren ange tågets högsta driftshastighet. Det får inte finnas någon elektrisk anslutning mellan strömavtagare i drift.

BILAGA G

EFFEKTFAKTOR

I denna bilaga behandlas endast induktiv effektfaktor och effektförbrukning i spänningsområdet från U
  min1 till U
  max1 enligt definitionen i EN 50163.

Tabell G.1 visar ett tågs totala induktiva effektfaktor λ. Vid beräkningen av λ beaktas endast grundtonen för spänningen vid strömavtagaren.

Tabell G.1

Tågets totala induktiva effektfaktor λ.

| Momentan tågeffekt P vid strömavtagaren
  MW | Kategori I och II för linjer som omfattas av högh. TSD (b) | TSD – linjekategori III, IV, V, VI, VII och klassiska linjer |
| --- | --- | --- |
| P > 2 | ≥ 0,95 | ≥ 0,95 |
| 0 ≤ P ≤ 2 | a | a |
| För bangårdar eller verkstäder ska effektfaktorn för grundtonen vara ≥ 0,8 (anmärkning 1) under följande förhållanden: Tåget är stillastående med traktionseffekten avstängd och alla hjälpsystem igång och den aktiva effekten som tas ut är större än 200 kW.
  Beräkningen av det totala medelvärdet λ för en tågresa, inklusive uppehåll, görs med hjälp av den aktiva energin WP (MWh) och den reaktiva energin WQ (MVArh) som erhålls genom datorsimulering av en tågresa eller mäts på ett riktigt tåg. |
| a | För att styra den totala effektfaktorn för ett tågs hjälputrustning under frirullande faser, ska det totala medelvärdet λ (traktion och hjälpanordningar) som fastställs genom simulering och/eller mätning, vara högre än 0,85 under en komplett tidtabellsenlig resa (vanlig resa mellan två stationer inklusive uppehåll). |
| b | Gäller för tåg som uppfyller kraven i TSD högh. Rullande materiel. |

Momentan tågeffekt P vid strömavtagaren

MW

Kategori I och II för linjer som omfattas av högh. TSD (b)

TSD – linjekategori III, IV, V, VI, VII och klassiska linjer

P > 2

≥ 0,95

≥ 0,95

0 ≤ P ≤ 2

a

a

För bangårdar eller verkstäder ska effektfaktorn för grundtonen vara ≥ 0,8 (anmärkning 1) under följande förhållanden: Tåget är stillastående med traktionseffekten avstängd och alla hjälpsystem igång och den aktiva effekten som tas ut är större än 200 kW.

Beräkningen av det totala medelvärdet λ för en tågresa, inklusive uppehåll, görs med hjälp av den aktiva energin WP (MWh) och den reaktiva energin WQ (MVArh) som erhålls genom datorsimulering av en tågresa eller mäts på ett riktigt tåg.

Formula

a

För att styra den totala effektfaktorn för ett tågs hjälputrustning under frirullande faser, ska det totala medelvärdet λ (traktion och hjälpanordningar) som fastställs genom simulering och/eller mätning, vara högre än 0,85 under en komplett tidtabellsenlig resa (vanlig resa mellan två stationer inklusive uppehåll).

b

Gäller för tåg som uppfyller kraven i TSD högh. Rullande materiel.

Under återmatning tillåts den induktiva effektfaktorn att minska fritt för att hålla spänningen inom gränserna.

Anmärkning 1: Högre effektfaktor än 0,8 ger bättre ekonomiska prestanda på grund av ett minskat behov av tillhandahållande av fast utrustning.

Anmärkning 2: För linjekategorierna III till VII, för rullande materiel som fanns före offentliggörandet av denna TSD, får infrastrukturförvaltaren fastställa villkor avseende t.ex. ekonomi, drift eller effektbegränsning för godkännande av driftskompatibla tåg med effektfaktorer under det värde som anges i tabell G.1.

BILAGA H

ELEKTRISKT SKYDD: UTLÖSNING AV HUVUDSTRÖMBRYTARE

Tabell H.1

Funktion hos effektbrytare vid ett internt fel i en dragenhet

| Banmatningssystem | När ett internt fel uppstår i en dragenhet
  Utlösningssekvens för |
| --- | --- |
| banmatningsstationens effektbrytare | dragenhetens effektbrytare |
| Växelspänningssystem 25 000 V-50 Hz | Omedelbar utlösning (8) | Omedelbar utlösning |
| Växelspänningssystem 15 000 V-16,7 Hz | Omedelbar utlösning (8) | Transformatorns primärsida:
  Utlösning ska ske stegvis (9)

  Transformatorns sekundärsida:
  Omedelbar utlösning |
| Likspänningssystem 750 V, 1 500 V och 3 000 V | Omedelbar utlösning (8) | Omedelbar utlösning |

Banmatningssystem

När ett internt fel uppstår i en dragenhet

Utlösningssekvens för

banmatningsstationens effektbrytare

dragenhetens effektbrytare

Växelspänningssystem 25 000 V-50 Hz

Omedelbar utlösning (8)

Omedelbar utlösning

Växelspänningssystem 15 000 V-16,7 Hz

Omedelbar utlösning (8)

Transformatorns primärsida:

Utlösning ska ske stegvis (9)

Transformatorns sekundärsida:

Omedelbar utlösning

Likspänningssystem 750 V, 1 500 V och 3 000 V

Omedelbar utlösning (8)

Omedelbar utlösning

| Anmärkning 1: | Nya och moderniserade dragenheter bör utrustas med snabbutlösare som kan bryta den maximala kortslutningsströmmen på kortast möjliga tid. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Nya och moderniserade dragenheter bör utrustas med snabbutlösare som kan bryta den maximala kortslutningsströmmen på kortast möjliga tid.

| Anmärkning 2: | Omedelbar utlösning innebär att banmatningsstationens eller tågets brytare bör utlösas vid hög kortslutningsström utan att någon avsiktlig fördröjning införs. Om primärskyddet inte utlöses kommer reservskyddet att utlösas cirka 300 ms senare. Nedan anges, i informationssyfte, kortslutningsströmmens varaktighet vid banmatningsstationen när primärskydd på högsta teknisk nivå används:






  För växelspänningssystem 15 000 V-16,7 Hz | -> 100 ms |
| --- | --- | --- |
| För växelspänningssystem 25 000 V-50 Hz | -> 80 ms |
| För likspänningssystem 750 V, 1 500 V och 3 000 V | -> 20 till 60 ms |

Anmärkning 2:

Omedelbar utlösning innebär att banmatningsstationens eller tågets brytare bör utlösas vid hög kortslutningsström utan att någon avsiktlig fördröjning införs. Om primärskyddet inte utlöses kommer reservskyddet att utlösas cirka 300 ms senare. Nedan anges, i informationssyfte, kortslutningsströmmens varaktighet vid banmatningsstationen när primärskydd på högsta teknisk nivå används:

För växelspänningssystem 15 000 V-16,7 Hz

-> 100 ms

För växelspänningssystem 25 000 V-50 Hz

-> 80 ms

För likspänningssystem 750 V, 1 500 V och 3 000 V

-> 20 till 60 ms

BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER STANDARDER SOM DET HÄNVISAS TILL

Tabell I.1

Förteckning över standarder som det hänvisas till

| Indexnr | Referens | Dokumentnamn | Version | Berörda grundparametrar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EN 50119 | Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Kontaktledningar | 2009 | Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg (4.2.6),
  Kontakttrådens höjd (4.2.13.1),
  Variation i kontakttrådens höjd (4.2.13.2),
  Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet (4.2.16),
  Systemskiljande sektioner (4.2.20),
  Elsäkerhetsåtgärder för kontaktledningssystem (4.7.3) |
| 2 | EN 50122–1 | Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Skyddsåtgärder med avseende på elsäkerhet och jordning – Del 1: Skyddsåtgärder med avseende på elsäkerhet och jordning | 1997 | Elsäkerhetsåtgärder för banmatningsstationer och sektioneringspunkter (4.7.2),
  Elsäkerhetsåtgärder för kontaktledningssystem (4.7.3),
  Elsäkerhetsåtgärder för returströmkretsen (4.7.4) |
| 3 | EN 50122–2 | Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Skyddsåtgärder med avseende på elsäkerhet och jordning – Del 2: Skyddsåtgärder för begränsning av läckströmmar från likströmsbanor | 1998 | Systemskiljande sektioner (4.2.20) |
| 4 | EN 50149 | Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Profilerad kontaktledningstråd av koppar och kopparlegering | 2001 | Kontakttrådens material (4.2.18) |
| 5 | EN 50317 | Järnvägsanläggningar – Mätning av det dynamiska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning – Krav och validering | 2002 | Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet (4.2.16) |
| 6 | EN 50318 | Järnvägsanläggningar – Validering av simulering av det dynamiska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning | 2002 | Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet (4.2.16) |
| 7 | EN 50367 | Järnvägsanläggningar – Strömavtagningssystem – Tekniska villkor för samspel mellan strömavtagare och kontaktledning (för att uppnå fri tillgång) | 2006 | Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg (4.2.6),
  Medelkontaktkraft (4.2.15),
  Fasskiljande sektioner (4.2.19) |
| 8 | EN 50388 | Järnvägsanläggningar – Samordning mellan kraftmatning och fordon – Tekniska villkor för driftskompatibilitet | 2005 | Parametrar avseende strömförsörjningssystemets prestanda (4.2.4),
  Åtgärder för samordning av elskydd (4.2.8),
  Övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem (4.2.9),
  Fasskiljande sektioner (4.2.19) |
| 9 | EN 50163 | Järnvägsanläggningar – Matningsspänningar för traktionssystem | 2004 | Spänning och frekvens (4.2.3) |

Indexnr

Referens

Dokumentnamn

Version

Berörda grundparametrar

1

EN 50119

Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Kontaktledningar

2009

Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg (4.2.6),

Kontakttrådens höjd (4.2.13.1),

Variation i kontakttrådens höjd (4.2.13.2),

Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet (4.2.16),

Systemskiljande sektioner (4.2.20),

Elsäkerhetsåtgärder för kontaktledningssystem (4.7.3)

2

EN 50122–1

Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Skyddsåtgärder med avseende på elsäkerhet och jordning – Del 1: Skyddsåtgärder med avseende på elsäkerhet och jordning

1997

Elsäkerhetsåtgärder för banmatningsstationer och sektioneringspunkter (4.7.2),

Elsäkerhetsåtgärder för kontaktledningssystem (4.7.3),

Elsäkerhetsåtgärder för returströmkretsen (4.7.4)

3

EN 50122–2

Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Skyddsåtgärder med avseende på elsäkerhet och jordning – Del 2: Skyddsåtgärder för begränsning av läckströmmar från likströmsbanor

1998

Systemskiljande sektioner (4.2.20)

4

EN 50149

Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Profilerad kontaktledningstråd av koppar och kopparlegering

2001

Kontakttrådens material (4.2.18)

5

EN 50317

Järnvägsanläggningar – Mätning av det dynamiska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning – Krav och validering

2002

Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet (4.2.16)

6

EN 50318

Järnvägsanläggningar – Validering av simulering av det dynamiska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning

2002

Strömavtagningsdynamik och strömavtagningskvalitet (4.2.16)

7

EN 50367

Järnvägsanläggningar – Strömavtagningssystem – Tekniska villkor för samspel mellan strömavtagare och kontaktledning (för att uppnå fri tillgång)

2006

Strömkapacitet, likspänningssystem, stillastående tåg (4.2.6),

Medelkontaktkraft (4.2.15),

Fasskiljande sektioner (4.2.19)

8

EN 50388

Järnvägsanläggningar – Samordning mellan kraftmatning och fordon – Tekniska villkor för driftskompatibilitet

2005

Parametrar avseende strömförsörjningssystemets prestanda (4.2.4),

Åtgärder för samordning av elskydd (4.2.8),

Övertoner och dynamiska effekter för växelspänningssystem (4.2.9),

Fasskiljande sektioner (4.2.19)

9

EN 50163

Järnvägsanläggningar – Matningsspänningar för traktionssystem

2004

Spänning och frekvens (4.2.3)

BILAGA J

ORDLISTA

| Term | Förkortning | Definition | Källa/referens |
| --- | --- | --- | --- |
| Avböjning i sidled | | Kontakttrådens förskjutning i sidled under påverkan av maximal sidvind. | |
| Kontaktkraft | | Vertikal kraft som strömavtagaren utövar på kontaktledningen. | EN 50367:2006 |
| Kontaktledning | OCL | Kontaktledning som är placerad ovanför (eller bredvid) den övre gränsen för fordonsprofilen och som försörjer fordon med elektrisk energi genom takmonterad strömavtagarutrustning. | IEC 60050-811-33-02 |
| Kontaktledningssystem | | System som distribuerar den elektriska energin till de tåg som trafikerar banan och överför den till tågen med hjälp av strömavtagare. | |
| Kontakttrådens höjning | | Kontakttrådens uppåtriktade rörelse på grund av den kraft som utövas av strömavtagaren. | EN 50119:2009 |
| Kontakttrådens lägsta höjd | | Ett minimivärde för kontakttrådens höjd i spannet i syfte att undvika ljusbågsbildning mellan en eller flera kontakttrådar och fordon under alla förhållanden. | |
| Kontakttrådens nominella höjd | | Ett nominellt värde för kontakttrådens höjd vid upphängningen under normala förhållanden | EN 50367:2006 |
| Linjehastighet | | Högsta hastighet, mätt i kilometer per timme, för vilken en linje har konstruerats. | |
| Medelkontaktkraft | | Statistiskt medelvärde för kontaktkraften. | EN 50367:2006 |
| Medelvärde för kontaktledningsspänning för tåg | | Spänning som identifierar det dimensionerande tåget och gör det möjligt att kvantifiera effekten på dess prestanda. | EN 50388:2005 |
| Medelvärde för kontaktledningsspänning i en zon | | Spänning som ger en indikation om kvaliteten på strömförsörjningen i en geografisk zon under högtrafikperioden i tidtabellen. | EN 50388:2005 |
| Nominell spänning | | Den spänning för vilken en installation eller en del av en installation är konstruerad. | EN 50163:2004 |
| Normal drift | | Planerad drift enligt tidtabell. | |
| Plankorsning | | Korsning i samma plan mellan en väg och ett eller flera järnvägsspår. | |
| Profil | | Uppsättning regler, inklusive en referenskontur och tillhörande beräkningsregler, som medger definition av fordonets yttermått och det utrymme som ska lämnas fritt utmed banan.
  Anmärkning: Beroende på vilken beräkningsmetod som används är profilen statisk, kinematisk eller dynamisk. | |
| Referenskontur | | En kontur som associeras med varje profil och som visas i form av ett tvärsnitt och används som grund för utarbetande av dimensioneringsreglerna för infrastrukturen, å ena sidan, och fordonet, å andra sidan. | |
| Returströmkretsen | | Alla ledare som bildar den avsedda vägen för returen av drivström och strömmen vid feltillstånd. | EN 50122-1:1997 |
| Statisk kontaktkraft | | Medelvärde för den vertikala uppåtriktade kraft som toppbygeln utövar på kontaktledningen och som orsakas av strömavtagarens höjningsanordning, då strömavtagaren är höjd och fordonet är stillastående. | EN 50367:2006 |
| Strömavtagare | | Utrustning som har monterats på fordonet och som har till uppgift att hämta ström från en kontakttråd eller strömskena. | IEC 60050-811, definition 811-32-01 |
| Underhållsplan | | En uppsättning dokument som beskriver de förfaranden för infrastrukturunderhåll som fastställts av en infrastrukturförvaltare. | |

Term

Förkortning

Definition

Källa/referens

Avböjning i sidled

Kontakttrådens förskjutning i sidled under påverkan av maximal sidvind.

Kontaktkraft

Vertikal kraft som strömavtagaren utövar på kontaktledningen.

EN 50367:2006

Kontaktledning

OCL

Kontaktledning som är placerad ovanför (eller bredvid) den övre gränsen för fordonsprofilen och som försörjer fordon med elektrisk energi genom takmonterad strömavtagarutrustning.

IEC 60050-811-33-02

Kontaktledningssystem

System som distribuerar den elektriska energin till de tåg som trafikerar banan och överför den till tågen med hjälp av strömavtagare.

Kontakttrådens höjning

Kontakttrådens uppåtriktade rörelse på grund av den kraft som utövas av strömavtagaren.

EN 50119:2009

Kontakttrådens lägsta höjd

Ett minimivärde för kontakttrådens höjd i spannet i syfte att undvika ljusbågsbildning mellan en eller flera kontakttrådar och fordon under alla förhållanden.

Kontakttrådens nominella höjd

Ett nominellt värde för kontakttrådens höjd vid upphängningen under normala förhållanden

EN 50367:2006

Linjehastighet

Högsta hastighet, mätt i kilometer per timme, för vilken en linje har konstruerats.

Medelkontaktkraft

Statistiskt medelvärde för kontaktkraften.

EN 50367:2006

Medelvärde för kontaktledningsspänning för tåg

Spänning som identifierar det dimensionerande tåget och gör det möjligt att kvantifiera effekten på dess prestanda.

EN 50388:2005

Medelvärde för kontaktledningsspänning i en zon

Spänning som ger en indikation om kvaliteten på strömförsörjningen i en geografisk zon under högtrafikperioden i tidtabellen.

EN 50388:2005

Nominell spänning

Den spänning för vilken en installation eller en del av en installation är konstruerad.

EN 50163:2004

Normal drift

Planerad drift enligt tidtabell.

Plankorsning

Korsning i samma plan mellan en väg och ett eller flera järnvägsspår.

Profil

Uppsättning regler, inklusive en referenskontur och tillhörande beräkningsregler, som medger definition av fordonets yttermått och det utrymme som ska lämnas fritt utmed banan.

Anmärkning: Beroende på vilken beräkningsmetod som används är profilen statisk, kinematisk eller dynamisk.

Referenskontur

En kontur som associeras med varje profil och som visas i form av ett tvärsnitt och används som grund för utarbetande av dimensioneringsreglerna för infrastrukturen, å ena sidan, och fordonet, å andra sidan.

Returströmkretsen

Alla ledare som bildar den avsedda vägen för returen av drivström och strömmen vid feltillstånd.

EN 50122-1:1997

Statisk kontaktkraft

Medelvärde för den vertikala uppåtriktade kraft som toppbygeln utövar på kontaktledningen och som orsakas av strömavtagarens höjningsanordning, då strömavtagaren är höjd och fordonet är stillastående.

EN 50367:2006

Strömavtagare

Utrustning som har monterats på fordonet och som har till uppgift att hämta ström från en kontakttråd eller strömskena.

IEC 60050-811, definition 811-32-01

Underhållsplan

En uppsättning dokument som beskriver de förfaranden för infrastrukturunderhåll som fastställts av en infrastrukturförvaltare.

---

(1)  EGT L 399, 30.12.1989, s. 1.

1

(2)  Dvs. en strömavtagare som är certifierad som en driftskompatibilitetskomponent enligt TSD:er för konventionell trafik eller höghastighetstrafik.

2

(3)  Dvs. hastigheten för de två strömavtagartyperna ska vara minst lika med den hastighet som den simulerade kontaktledningen är konstruerad för.

3

(4)  Villkoren för att kontroller och provningar ska kunna anses tillförlitliga måste likna de villkor som det anmälda organet ställer i samband med att det lägger ut verksamhet på underleverantörer (se avsnitt 6.5 i ”Guide to the implementation of directives based on New Approach and Global Approach”, även kallad ”the Blue Guide”).

4

(5)  EGT L 228, 9.9.1996, s. 1.

5

(6)  EUT L 167, 30.4.2004, s. 1.

6

(7)  Ska endast genomföras om kontaktledningen inte har bedömts som en driftskompatibilitetskomponent.

7

(8)  Utlösningen av effektbrytare bör vara mycket snabb för höga kortslutningsströmmar. Så långt som möjligt bör dragenhetens effektbrytare utlösas för att undvika att banmatningsstationens effektbrytare utlöses.

8

(9)  Utlösningen ska vara omedelbar om effektbrytarens brytningskapacitet medger det. Så långt som möjligt bör då dragenhetens effektbrytare utlösas för att undvika att banmatningsstationens effektbrytare utlöses.

9

---

| 14.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 126/53 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 126/53

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 26 april 2011

om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Infrastruktur i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik

[delgivet med nr K(2011) 2741]

(Text av betydelse för EES)

(2011/275/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG av den 17 juni 2008 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2 e och bilaga II i direktiv 2008/57/EG är järnvägssystemet uppdelat i delsystem av strukturell eller funktionell beskaffenhet, däribland delsystemet Infrastruktur. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2 e och bilaga II i direktiv 2008/57/EG är järnvägssystemet uppdelat i delsystem av strukturell eller funktionell beskaffenhet, däribland delsystemet Infrastruktur.

| (2) | Genom beslut K(2006) 124 slutlig av den 9 februari 2006 gav kommissionen Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) i uppdrag att utarbeta tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (2). Enligt villkoren i detta mandat fick byrån i uppdrag att utarbeta utkast till TSD avseende delsystemet Infrastruktur för konventionell trafik. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut K(2006) 124 slutlig av den 9 februari 2006 gav kommissionen Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) i uppdrag att utarbeta tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (2). Enligt villkoren i detta mandat fick byrån i uppdrag att utarbeta utkast till TSD avseende delsystemet Infrastruktur för konventionell trafik.

| (3) | Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) är specifikationer som har antagits i enlighet med direktiv 2008/57/EG. TSD:n i bilagan omfattar delsystemet Infrastruktur för att uppfylla de väsentliga kraven och säkerställa driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) är specifikationer som har antagits i enlighet med direktiv 2008/57/EG. TSD:n i bilagan omfattar delsystemet Infrastruktur för att uppfylla de väsentliga kraven och säkerställa driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet.

| (4) | TSD:n i bilagan behandlar inte alla väsentliga krav fullt ut. I enlighet med artikel 5.6 i direktiv 2008/57/EG anges tekniska aspekter som inte helt uppfyller de väsentliga kraven som öppna punkter i bilaga F till denna TSD. |
| --- | --- |

(4)

TSD:n i bilagan behandlar inte alla väsentliga krav fullt ut. I enlighet med artikel 5.6 i direktiv 2008/57/EG anges tekniska aspekter som inte helt uppfyller de väsentliga kraven som öppna punkter i bilaga F till denna TSD.

| (5) | TSD:n i bilagan bör hänvisa till kommissionens beslut 2010/713/EU av den 9 november 2010 om moduler för förfarandena för bedömning av överensstämmelse, bedömning av lämplighet för användning och EG-kontroll som ska användas i de tekniska specifikationer för driftskompatibilitet som antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG (3). |
| --- | --- |

(5)

TSD:n i bilagan bör hänvisa till kommissionens beslut 2010/713/EU av den 9 november 2010 om moduler för förfarandena för bedömning av överensstämmelse, bedömning av lämplighet för användning och EG-kontroll som ska användas i de tekniska specifikationer för driftskompatibilitet som antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG (3).

| (6) | Enligt artikel 17.3 i direktiv 2008/57/EG ska medlemsstaterna underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och kontroll som bör användas för specialfallen, liksom om de organ som ansvarar för att genomföra dessa förfaranden. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 17.3 i direktiv 2008/57/EG ska medlemsstaterna underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och kontroll som bör användas för specialfallen, liksom om de organ som ansvarar för att genomföra dessa förfaranden.

| (7) | TSD:n i bilagan bör inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i andra relevanta TSD:er som kan vara tillämpbara på delsystemet Infrastruktur. |
| --- | --- |

(7)

TSD:n i bilagan bör inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i andra relevanta TSD:er som kan vara tillämpbara på delsystemet Infrastruktur.

| (8) | TSD:n i bilagan bör inte innehålla några krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, om inte detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom unionen. |
| --- | --- |

(8)

TSD:n i bilagan bör inte innehålla några krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, om inte detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom unionen.

| (9) | I enlighet med artikel 11.5 i direktiv 2008/57/EG bör TSD:n i bilagan, under en begränsad tidsperiod, tillåta att driftskompatibilitetskomponenter införlivas i delsystem utan certifiering om vissa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 11.5 i direktiv 2008/57/EG bör TSD:n i bilagan, under en begränsad tidsperiod, tillåta att driftskompatibilitetskomponenter införlivas i delsystem utan certifiering om vissa villkor är uppfyllda.

| (10) | För att fortsätta att främja innovationer och för att tillvarata vunnen erfarenhet bör den bifogade TSD:n i bilagan revideras med jämna mellanrum. |
| --- | --- |

(10)

För att fortsätta att främja innovationer och för att tillvarata vunnen erfarenhet bör den bifogade TSD:n i bilagan revideras med jämna mellanrum.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2008/57/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen antar härmed en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Infrastruktur för det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik.

TSD:n återfinns i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Denna TSD är tillämplig på all ny, ombyggd eller moderniserad infrastruktur i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik enligt definitionen i bilaga I till direktiv 2008/57/EG.

Artikel 3

1.   För de punkter som klassificeras som öppna punkter i bilaga F till TSD:n ska de villkor som ska vara uppfyllda vid kontroll av driftskompatibilitet i enlighet med artikel 17.2 i direktiv 2008/57/EG vara de tillämpliga tekniska bestämmelser som respektive medlemsstat använder sig av för att godkänna ibruktagande av det delsystem som omfattas av detta beslut.

2.   Medlemsstaterna ska inom sex månader efter att detta beslut delgivits tillhandahålla de andra medlemsstaterna och kommissionen

| a) | tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1, |
| --- | --- |

a)

tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1,

| b) | uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska tillämpas med avseende på tillämpningen av de tekniska bestämmelser som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

b)

uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska tillämpas med avseende på tillämpningen av de tekniska bestämmelser som avses i punkt 1,

| c) | vilka organ medlemsstaten har utsett för att genomföra förfarandena för bedömning av överensstämmelse samt för kontroll av de öppna punkter som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

c)

vilka organ medlemsstaten har utsett för att genomföra förfarandena för bedömning av överensstämmelse samt för kontroll av de öppna punkter som avses i punkt 1.

Artikel 4

1.   Medlemsstaten ska definiera vilka linjer i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) för konventionell trafik enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG (4) som ska klassificeras som kärnlinjer i TEN-nätet eller övriga TEN-linjer utifrån de kategorier som anges i punkt 4.2.1 i denna TSD. Medlemsstaterna ska inom ett år efter att detta beslut delgivits underrätta kommissionen om dessa uppgifter.

2.   Kommissionen ska i samarbete med byrån och medlemsstaterna samordna den klassificering som avses i punkt 1, särskilt när det gäller gränsövergångar och dess förenlighet med den europeiska genomförandeplanen för det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg som avses i beslut 2009/561/EG (5).

3.   Den slutliga klassificeringen till följd av samordningen ska granskas av den kommitté som inrättats genom rådets direktiv 96/48/EG (6) och, efter diskussion, offentliggjorts av byrån.

4.   Medlemsstaten ska ta hänsyn till den klassificering som offentliggjorts av byrån när den nationella migrationsplanen definieras.

Artikel 5

De förfaranden för bedömning av överensstämmelse, lämplighet för användning och EG-kontroll som avses i kapitel 6 i TSD:n i bilagan ska baseras på de moduler som anges i beslut 2010/713/EU.

Artikel 6

1.   Under en övergångsperiod på tio år ska det vara tillåtet att utfärda en EG-kontrollförklaring för ett delsystem som innehåller driftskompatibilitetskomponenter som saknar en EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning, under förutsättning att de bestämmelser som beskrivs i punkt 6.6 i bilagan är uppfyllda.

2.   Nyproduktion eller ombyggnad/modernisering av delsystemet med icke-certifierade driftskompatibilitetskomponenter ska vara avslutad inom övergångsperioden, inklusive förfarandet för att ta i bruk.

3.   Under övergångsperioden ska medlemsstaterna kontrollera att

| a) | orsakerna till att driftskompatibilitetskomponenterna inte har certifierats registreras på ett korrekt sätt vid det kontrollförfarande som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

a)

orsakerna till att driftskompatibilitetskomponenterna inte har certifierats registreras på ett korrekt sätt vid det kontrollförfarande som avses i punkt 1,

| b) | de nationella säkerhetsmyndigheterna i sin rapport som avses i artikel 18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG (7) tillhandahåller information om driftskompatibilitetskomponenter som inte har certifierats och orsaken till att de inte har certifierats, inklusive tillämpningen av nationella bestämmelser som anmälts enligt artikel 17 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- |

b)

de nationella säkerhetsmyndigheterna i sin rapport som avses i artikel 18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG (7) tillhandahåller information om driftskompatibilitetskomponenter som inte har certifierats och orsaken till att de inte har certifierats, inklusive tillämpningen av nationella bestämmelser som anmälts enligt artikel 17 i direktiv 2008/57/EG.

4.   När övergångsperioden har löpt ut, och med de undantag som tillåts enligt punkt 6.6.3 om underhåll, ska driftskompatibilitetskomponenter vara försedda med den EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning som krävs innan de införlivas i delsystemet.

Artikel 7

I enlighet med artikel 5.3 f i direktiv 2008/57/EG, beskrivs i kapitel 7 i TSD:n i bilagan en strategi för att migrera till ett fullständigt driftskompatibelt delsystem för infrastruktur. Denna migration måste tillämpas tillsammans med artikel 20 i direktivet som anger principerna för TSD:ns tillämpning vid ombyggnads- och moderniseringsprojekt. Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en rapport om genomförandet av artikel 20 i direktiv 2008/57/EG tre år efter ikraftträdandet av detta beslut. Rapporten kommer att diskuteras inom ramen för den kommitté som har inrättats genom artikel 29 i direktiv 2008/57/EG, och i förekommande fall kommer TSD:n i bilagan att anpassas.

Artikel 8

1.   För de punkter som klassificeras som specialfall i kapitel 7 i TSD:n ska de villkor som ska vara uppfyllda vid kontroll av driftskompatibilitet i enlighet med artikel 17.2 i direktiv 2008/57/EG vara de tillämpliga tekniska bestämmelser som respektive medlemsstat använder sig av för att godkänna ibruktagande av det delsystem som omfattas av detta beslut.

2.   Medlemsstaterna ska inom sex månader efter att detta beslut delgivits tillhandahålla de andra medlemsstaterna och kommissionen

| a) | tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1, |
| --- | --- |

a)

tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1,

| b) | uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska tillämpas med avseende på tillämpningen av de tekniska bestämmelserna som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

b)

uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska tillämpas med avseende på tillämpningen av de tekniska bestämmelserna som avses i punkt 1,

| c) | vilka organ medlemsstaten har utsett för att genomföra förfarandena för bedömning av överensstämmelse samt för kontroll av de specialfall som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

c)

vilka organ medlemsstaten har utsett för att genomföra förfarandena för bedömning av överensstämmelse samt för kontroll av de specialfall som avses i punkt 1.

Artikel 9

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 juni 2011.

Artikel 10

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 26 april 2011.

På kommissionens vägnar

Siim KALLAS

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 191, 18.7.2008, s. 1.

1

(2)  EGT L 110, 20.4.2001, s.1.

2

(3)  EUT L 319, 4.12.2010, s. 1.

3

(4)  EGT L 228, 9.9.1996, s. 1.

4

(5)  EUT L 194, 25.7.2009, s. 60.

5

(6)  EUT L 235, 17.9.1996, s. 6.

6

(7)  EUT L 164, 30.4.2004, s. 44.

7

---

BILAGA

DIREKTIV 2008/57/EG OM DRIFTSKOMPATIBILITETEN HOS JÄRNVÄGSSYSTEMET INOM GEMENSKAPEN

TEKNISK SPECIFIKATION FÖR DRIFTSKOMPATIBILITET (TSD) AVSEENDE

Delsystemet Infrastruktur för konventionell trafik

| 1. | INLEDNING |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Tekniskt tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Geografiskt tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Innehållet i denna TSD |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | DEFINITION OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE FÖR DELSYSTEM |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Definition av delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Denna TSD:s gränssnitt mot andra TSD:er |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Denna TSD:s gränssnitt mot TSD Tillgänglighet för funktionshindrade |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Denna TSD:s gränssnitt mot TSD Säkerhet i järnvägstunnlar |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Inlemmandet av infrastruktur i tillämpningsområdet för TSD Buller |
| --- | --- |

2.5.

| 3. | VÄSENTLIGA KRAV |
| --- | --- |

3.

| 4. | BESKRIVNING AV DELSYSTEMET INFRASTRUKTUR |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Inledning |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Delsystemets funktionella och tekniska specifikationer |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | TSD-linjekategorier |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Prestandaparametrar |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Grundegenskaper som kännetecknar delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Förteckning över grundegenskaper |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Krav för grundegenskaper |
| --- | --- |

4.2.3.2.

| 4.2.4. | Linjeföring |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.4.1. | Fria rummet |
| --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.4.2. | Spåravstånd |
| --- | --- |

4.2.4.2.

| 4.2.4.3. | Maximala lutningar |
| --- | --- |

4.2.4.3.

| 4.2.4.4. | Minsta horisontella kurvradie |
| --- | --- |

4.2.4.4.

| 4.2.4.5. | Minsta vertikala kurvradie |
| --- | --- |

4.2.4.5.

| 4.2.5. | Spårparametrar |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.5.1. | Nominell spårvidd |
| --- | --- |

4.2.5.1.

| 4.2.5.2. | Rälsförhöjning |
| --- | --- |

4.2.5.2.

| 4.2.5.3. | Förändring av rälsförhöjning (som funktion av tiden) |
| --- | --- |

4.2.5.3.

| 4.2.5.4. | Rälsförhöjningsbrist |
| --- | --- |

4.2.5.4.

| 4.2.5.4.1. | Rälsförhöjningsbrist för spår och genomgående spår i spårväxlar |
| --- | --- |

4.2.5.4.1.

| 4.2.5.4.2. | Plötslig förändring av rälsförhöjningsbrist i avvikande spår i spårväxlar |
| --- | --- |

4.2.5.4.2.

| 4.2.5.5. | Ekvivalent konicitet |
| --- | --- |

4.2.5.5.

| 4.2.5.5.1. | Projekteringsvärden för ekvivalent konicitet |
| --- | --- |

4.2.5.5.1.

| 4.2.5.5.2. | Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift |
| --- | --- |

4.2.5.5.2.

| 4.2.5.6. | Rälhuvudets profil för spår |
| --- | --- |

4.2.5.6.

| 4.2.5.7. | Rällutning |
| --- | --- |

4.2.5.7.

| 4.2.5.7.1. | Spår |
| --- | --- |

4.2.5.7.1.

| 4.2.5.7.2. | Krav på spårväxlar |
| --- | --- |

4.2.5.7.2.

| 4.2.5.8. | Spårstyvhet |
| --- | --- |

4.2.5.8.

| 4.2.6. | Spårväxlar |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.6.1. | Förreglingsanordningar |
| --- | --- |

4.2.6.1.

| 4.2.6.2. | Geometri för spårväxlar i drift |
| --- | --- |

4.2.6.2.

| 4.2.6.3. | Längsta ostyrda längd för fasta dubbelspetsade korsningar |
| --- | --- |

4.2.6.3.

| 4.2.7. | Spårets förmåga att motstå pålagda laster |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.7.1. | Spårets förmåga att motstå vertikala laster |
| --- | --- |

4.2.7.1.

| 4.2.7.2. | Spårets Longitudinella motståndsförmåga |
| --- | --- |

4.2.7.2.

| 4.2.7.3. | Spårets laterala motståndsförmåga |
| --- | --- |

4.2.7.3.

| 4.2.8. | Konstruktionernas förmåga att motstå belastningar från trafiken |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.8.1. | Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken |
| --- | --- |

4.2.8.1.

| 4.2.8.1.1. | Vertikala belastningar |
| --- | --- |

4.2.8.1.1.

| 4.2.8.1.2. | Centrifugalkrafter |
| --- | --- |

4.2.8.1.2.

| 4.2.8.1.3. | Sidokrafter |
| --- | --- |

4.2.8.1.3.

| 4.2.8.1.4. | Accelerationskraft och bromskraft (longitudinella belastningar) |
| --- | --- |

4.2.8.1.4.

| 4.2.8.1.5. | Spårets projekterade skevning med hänsyn till belastningar från järnvägstrafiken |
| --- | --- |

4.2.8.1.5.

| 4.2.8.2. | Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter |
| --- | --- |

4.2.8.2.

| 4.2.8.3. | motståndsförmåga hos Nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår |
| --- | --- |

4.2.8.3.

| 4.2.8.4. | Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken |
| --- | --- |

4.2.8.4.

| 4.2.9. | Spårlägeskvalitet och gränsvärden för punktfel |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.9.1. | Fastställande av gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns |
| --- | --- |

4.2.9.1.

| 4.2.9.2. | Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning |
| --- | --- |

4.2.9.2.

| 4.2.9.3. | Gräns för omedelbar åtgärd för spårviddsvariation |
| --- | --- |

4.2.9.3.

| 4.2.9.4. | Gräns för omedelbar åtgärd för rälsförhöjning |
| --- | --- |

4.2.9.4.

| 4.2.10. | Plattformar |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.10.1. | Användbar plattformslängd |
| --- | --- |

4.2.10.1.

| 4.2.10.2. | Plattformens bredd och kant |
| --- | --- |

4.2.10.2.

| 4.2.10.3. | Plattformens slut |
| --- | --- |

4.2.10.3.

| 4.2.10.4. | Plattformens höjd |
| --- | --- |

4.2.10.4.

| 4.2.10.5. | Plattformskantens läge |
| --- | --- |

4.2.10.5.

| 4.2.11. | Hälsa, säkerhet och miljö |
| --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.11.1. | Största tryckvariation i tunnlar |
| --- | --- |

4.2.11.1.

| 4.2.11.2. | Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder |
| --- | --- |

4.2.11.2.

| 4.2.11.3. | Skydd mot elolyckor |
| --- | --- |

4.2.11.3.

| 4.2.11.4. | Säkerhet i järnvägstunnlar |
| --- | --- |

4.2.11.4.

| 4.2.11.5. | Sidvindseffekter |
| --- | --- |

4.2.11.5.

| 4.2.12. | Driftsbestämmelser |
| --- | --- |

4.2.12.

| 4.2.12.1. | Avståndsskyltar |
| --- | --- |

4.2.12.1.

| 4.2.13. | Fasta installationer för service av tåg |
| --- | --- |

4.2.13.

| 4.2.13.1. | Allmänt |
| --- | --- |

4.2.13.1.

| 4.2.13.2. | Toalettömning |
| --- | --- |

4.2.13.2.

| 4.2.13.3. | Utrustning för utvändig rengöring av tåg |
| --- | --- |

4.2.13.3.

| 4.2.13.4. | Vattenpåfyllning |
| --- | --- |

4.2.13.4.

| 4.2.13.5. | Bränslepåfyllning |
| --- | --- |

4.2.13.5.

| 4.2.13.6. | Strömförsörjning vid service |
| --- | --- |

4.2.13.6.

| 4.3. | Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Gränssnitt mot delsystemet Energi |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Gränssnitt mot delsystemet Drift och trafikledning |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.4. | Driftsregler |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Specialförhållanden avseende arbete som planerats i förväg |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Drift vid störning |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Skydd av personalen mot aerodynamiska effekter |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.5. | Underhållsplan |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Innan en linje tas i bruk |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Sedan en linje har tagits i bruk |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | Yrkeskvalifikationer |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Villkor avseende hälsa och säkerhet |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Infrastrukturregistret |
| --- | --- |

4.8.

| 5. | DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Grund för hur driftskompatibilitetskomponenter har valts |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Förteckning över komponenter |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Prestanda och specifikationer för komponenterna |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Räl |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.1.1. | Rälhuvudets profil |
| --- | --- |

5.3.1.1.

| 5.3.1.2. | Tröghetsmoment för rälens tvärsnitt |
| --- | --- |

5.3.1.2.

| 5.3.1.3. | Rälens hårdhet |
| --- | --- |

5.3.1.3.

| 5.3.2. | Rälsbefästningssystem |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Linjesliprar |
| --- | --- |

5.3.3.

| 6. | BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH EG-KONTROLL AV DELSYSTEMEN |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Förfaranden för bedömning av överensstämmelse |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Tillämpning av moduler |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Innovativa lösningar för driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | EG-försäkran om överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.2. | Delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Allmänna bestämmelser |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Användning av moduler |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Innovativa lösningar |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Särskilda bedömningsförfaranden för delsystem |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Tekniska lösningar som redan under projekteringen kan antas visa överensstämmelse |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.3. | EG-kontroll när hastighet används som ett övergångskriterium |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Bedömning av underhållsplan |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Bedömning av infrastrukturregistret |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Delsystem som innehåller driftskompatibilitetskomponenter som saknar en EG-försäkran |
| --- | --- |

6.6.

| 6.6.1. | Villkor |
| --- | --- |

6.6.1.

| 6.6.2. | Dokumentation |
| --- | --- |

6.6.2.

| 6.6.3. | Underhåll av delsystemen certifierade enligt 6.6.1. |
| --- | --- |

6.6.3.

| 7. | GENOMFÖRANDE AV TSD INFRASTRUKTUR |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Tillämpning av denna TSD på järnvägslinjer för konventionell trafik |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Tillämpning av denna TSD på nya järnvägslinjer för konventionell trafik |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Tillämpning av denna TSD på befintliga järnvägslinjer för konventionell trafik |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Ombyggnad av en linje |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Modernisering av en linje |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.3. | Byte inom ramen för underhåll |
| --- | --- |

7.3.3.

| 7.3.4. | Befintliga linjer som inte omfattas av ett moderniserings- eller ombyggnadsprojekt |
| --- | --- |

7.3.4.

| 7.4. | Hastighet som övergångskriterium |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Överensstämmelse mellan infrastruktur och rullande materiel |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Specialfall |
| --- | --- |

7.6.

| 7.6.1. | Särskilda kännetecken för Estlands järnvägsnät |
| --- | --- |

7.6.1.

| 7.6.2. | Särskilda kännetecken för Finlands järnvägsnät |
| --- | --- |

7.6.2.

| 7.6.3. | Särskilda kännetecken för Greklands järnvägsnät |
| --- | --- |

7.6.3.

| 7.6.4. | Särskilda kännetecken för Irlands järnvägsnät |
| --- | --- |

7.6.4.

| 7.6.5. | Särskilda kännetecken för Lettlands järnvägsnät |
| --- | --- |

7.6.5.

| 7.6.6. | Särskilda kännetecken för Litauens järnvägsnät |
| --- | --- |

7.6.6.

| 7.6.7. | Särskilda kännetecken för Polens järnvägsnät |
| --- | --- |

7.6.7.

| 7.6.8. | Särskilda kännetecken för Portugals järnvägsnät |
| --- | --- |

7.6.8.

| 7.6.9. | Särskilda kännetecken för Rumäniens järnvägsnät |
| --- | --- |

7.6.9.

| 7.6.10. | Särskilda kännetecken för Spaniens järnvägsnät |
| --- | --- |

7.6.10.

| 7.6.11. | Särskilda kännetecken för Sveriges järnvägsnät |
| --- | --- |

7.6.11.

| 7.6.12. | Särskilda kännetecken för Förenade kungarikets järnvägsnät för Storbritannien |
| --- | --- |

7.6.12.

| 7.6.13. | Särskilda kännetecken för Förenade kungarikets järnvägsnät på Nordirland |
| --- | --- |

7.6.13.

| Bilaga A — | Bedömning av driftskompatibilitetskomponenter |
| --- | --- |

Bilaga A —

| Bilaga B — | Bedömning av delsystemet Infrastruktur |
| --- | --- |

Bilaga B —

| Bilaga C — | Förmågan hos konstruktioner enligt TSD-linjekategori i Storbritannien |
| --- | --- |

Bilaga C —

| Bilaga D — | Poster som ska ingå i infrastrukturregistret |
| --- | --- |

Bilaga D —

| Bilaga E — | Förmågan hos konstruktioner enligt TSD-linjekategori |
| --- | --- |

Bilaga E —

| Bilaga F — | Förteckning över öppna punkter |
| --- | --- |

Bilaga F —

| Bilaga G — | Ordlista |
| --- | --- |

Bilaga G —

| Bilaga H — | Förteckning över standarder som det hänvisas till |
| --- | --- |

Bilaga H —

1.   INLEDNING

1.1   Tekniskt tillämpningsområde

Denna TSD rör delsystemet Infrastruktur och en del av delsystemet Underhåll för det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik. De ingår i förteckningen över delsystem i bilaga II.1 till direktiv 2008/57/EG.

1.2   Geografiskt tillämpningsområde

Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik, såsom det beskrivs i punkt 1.1 i bilaga I till direktiv 2008/57/EG.

1.3   Innehållet i denna TSD

Denna TSD uppfyller kraven i artikel 5.3 i direktiv 2008/57/EG genom att

| a) | ange det tillämpningsområde som avses (kapitel 2), |
| --- | --- |

a)

ange det tillämpningsområde som avses (kapitel 2),

| b) | ange de väsentliga kraven för delsystemet Infrastruktur (kapitel 3), |
| --- | --- |

b)

ange de väsentliga kraven för delsystemet Infrastruktur (kapitel 3),

| c) | fastställa funktionella och tekniska specifikationer som ska följas när det gäller delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 4). |
| --- | --- |

c)

fastställa funktionella och tekniska specifikationer som ska följas när det gäller delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 4).

| d) | ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som ska vara föremål för europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, och som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik (kapitel 5), |
| --- | --- |

d)

ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som ska vara föremål för europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, och som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik (kapitel 5),

| e) | för varje tänkbart fall ange vilka förfaranden som ska tillämpas för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning å ena sidan eller vid EG-kontrollen av delsystemen å andra sidan (kapitel 6), |
| --- | --- |

e)

för varje tänkbart fall ange vilka förfaranden som ska tillämpas för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning å ena sidan eller vid EG-kontrollen av delsystemen å andra sidan (kapitel 6),

| f) | ange strategin för genomförandet av denna TSD (kapitel 7), |
| --- | --- |

f)

ange strategin för genomförandet av denna TSD (kapitel 7),

| g) | för den berörda personalen ange de yrkeskvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för drift och underhåll av delsystemet, samt för genomförandet av denna TSD (kapitel 4). |
| --- | --- |

g)

för den berörda personalen ange de yrkeskvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för drift och underhåll av delsystemet, samt för genomförandet av denna TSD (kapitel 4).

I enlighet med artikel 5.5 i direktiv 2008/57/EG anges bestämmelser för specialfall i kapitel 7.

Denna TSD innehåller också, i kapitel 4, de särskilda drifts- och underhållsregler som gäller för det tillämpningsområde som anges i punkterna 1.1 och 1.2 ovan.

2.   DEFINITION OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE FÖR DELSYSTEM

2.1   Definition av delsystemet Infrastruktur

Denna TSD omfattar

| a) | det strukturella delsystemet Infrastruktur, |
| --- | --- |

a)

det strukturella delsystemet Infrastruktur,

| b) | den del av det funktionella delsystemet Underhåll som hänför sig till delsystemet Infrastruktur (dvs. tvättanläggningar för utvändig rengöring av tåg, vattenpåfyllning, bränslepåfyllning, fasta installationer för toalettömning och strömförsörjning). |
| --- | --- |

b)

den del av det funktionella delsystemet Underhåll som hänför sig till delsystemet Infrastruktur (dvs. tvättanläggningar för utvändig rengöring av tåg, vattenpåfyllning, bränslepåfyllning, fasta installationer för toalettömning och strömförsörjning).

Delarna för delsystemet Infrastruktur beskrivs i bilaga II (2.1 delsystem) till direktiv 2008/57/EG.

Tillämpningsområdet för denna TSD omfattar därmed följande aspekter av delsystemet Infrastruktur:

| a) | Linjeföring |
| --- | --- |

a)

Linjeföring

| b) | Spårparametrar |
| --- | --- |

b)

Spårparametrar

| c) | Spårväxlar |
| --- | --- |

c)

Spårväxlar

| d) | Spårets förmåga att motstå pålagda laster |
| --- | --- |

d)

Spårets förmåga att motstå pålagda laster

| e) | Konstruktionernas förmåga att motstå belastningar från trafiken |
| --- | --- |

e)

Konstruktionernas förmåga att motstå belastningar från trafiken

| f) | Spårlägeskvalitet och gränsvärden för punktfel |
| --- | --- |

f)

Spårlägeskvalitet och gränsvärden för punktfel

| g) | Plattformar |
| --- | --- |

g)

Plattformar

| h) | Hälsa, säkerhet och miljö |
| --- | --- |

h)

Hälsa, säkerhet och miljö

| i) | Driftsbestämmelser |
| --- | --- |

i)

Driftsbestämmelser

| j) | Fasta installationer för service av tåg. |
| --- | --- |

j)

Fasta installationer för service av tåg.

Närmare beskrivning ges i avsnitt 4.2.3 i denna TSD.

2.2   Denna TSD:s gränssnitt mot andra TSD:er

I avsnitt 4.3 i denna TSD anges funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten mot följande delsystem såsom de definieras i respektive TSD:

| a) | Delsystemet Rullande materiel |
| --- | --- |

a)

Delsystemet Rullande materiel

| b) | Delsystemet Energi |
| --- | --- |

b)

Delsystemet Energi

| c) | Delsystemet Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

c)

Delsystemet Trafikstyrning och signalering

| d) | Delsystemet Drift och trafikledning |
| --- | --- |

d)

Delsystemet Drift och trafikledning

Gränssnitt mot TSD Tillgänglighet för funktionshindrade beskrivs i avsnitt 2.3 nedan.

Gränssnitt mot TSD Säkerhet i järnvägstunnlar beskrivs i avsnitt 2.4 nedan.

2.3   Denna TSD:s gränssnitt mot TSD Tillgänglighet för funktionshindrade

Alla krav som rör delsystemet Infrastruktur gällande tillträde till järnvägssystemet för personer med nedsatt rörlighet fastställs i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade.

Denna TSD omfattar således inte kraven som rör denna aspekt av delsystemet Infrastruktur.

2.4   Denna TSD:s gränssnitt mot TSD Säkerhet i järnvägstunnlar

Alla krav som rör delsystemet Infrastruktur gällande säkerhet i järnvägstunnlar fastställs i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar.

Denna TSD omfattar således inte kraven som rör denna aspekt av delsystemet Infrastruktur.

2.5   Inlemmandet av infrastruktur i tillämpningsområdet för TSD Buller

Tillämpningsområdet för denna TSD omfattar inte bullerbegränsning, i avvaktan på det förslag som avses i teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Rullande materiel – buller, som anger följande:

”Teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Rullande materiel – buller”

Kommissionens beslut av den 23 december 2005 (2006/66/EG).

Detta beslut träder i kraft sex månader efter dagen för anmälan.

7.2.   Översyn av TSD

... kommer kommissionen att, senast sju år efter den dag då denna TSD träder i kraft, för den ’kommitté som avses i artikel 21’ lägga fram en rapport och, om så krävs, ett förslag till översyn av denna TSD med avseende på följande frågor:

| 5. | Inlemmandet av infrastrukturen i tillämpningsområdet för TSD Buller i samordning med TSD Infrastruktur”. |
| --- | --- |

5.

Inlemmandet av infrastrukturen i tillämpningsområdet för TSD Buller i samordning med TSD Infrastruktur”.

3.   VÄSENTLIGA KRAV

I följande tabell görs hänvisningar till de väsentliga krav som fastställs i bilaga III till direktiv 2008/57/EG och som läggs fram i de krav på grundegenskaper som anges i kapitel 4.

Tabell 1

Tabell 1

Grundegenskaper för delsystemet Infrastruktur som motsvarar de väsentliga kraven

Grundegenskaper för delsystemet Infrastruktur som motsvarar de väsentliga kraven

| Avsnitt | Grundegenskaper för delsystemet Infrastruktur för konventionell trafik | Säkerhet | Tillförlitlighet, tillgänglighet | Hälsa | Miljöskydd | Teknisk kompatibilitet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.4.1 | Fria rummet | 1.1.1 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.4.2 | Spåravstånd | 1.1.1 | | | | 1.5 |
| 4.2.4.3 | Maximala lutningar | 1.1.1 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.4.4 | Minsta horisontella kurvradie | | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.4.5 | Minsta vertikala kurvradie | | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.5.1 | Nominell spårvidd | | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.5.2 | Rälsförhöjning | 1.1.1 | | | | |
| 4.2.5.3 | Förändring av rälsförhöjning | | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.5.4 | Rälsförhöjningsbrist | 1.1.1 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.5.5 | Ekvivalent konicitet | 1.1.1, 1.1.2 | | | | 1.5 |
| 4.2.5.6 | Rälhuvudets profil för spår | 1.1.1, 1.1.2 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.5.7 | Rällutning | 1.1.1, 1.1.2 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.5.8 | Spårstyvhet | | | | | 1.5 |
| 4.2.6.1 | Förreglingsanordningar | 1.1.1, 1.1.2 | | | | |
| 4.2.6.2 | Geometri för spårväxlar i drift | 1.1.1, 1.1.2 | 1.2 | | | 1.5 |
| 4.2.6.3 | Längsta ostyrda längd för fast dubbelspetsad korsning | 1.1.1, 1.1.2 | | | | 1.5 |
| 4.2.7.1 | Spårets förmåga att motstå vertikala laster | 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.7.2 | Spårets longitudinella motståndsförmåga | 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.7.3 | Spårets laterala motståndsförmåga | 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.8.1 | Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken | 1.1.1, 1.1.3 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.8.2 | Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter | 1.1.1, 1.1.3 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.8.3 | Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår | 1.1.1, 1.1.3 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.8.4 | Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken | 1.1.1, 1.1.3 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.9.1 | Fastställande av gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns | 1.1.1, 1.1.2 | 1.2 | | | 1.5-§1 |
| 4.2.9.2 | Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning | 1.1.1, 1.1.2 | 1.2 | | | 1.5-§1 |
| 4.2.9.3 | Gräns för omedelbar åtgärd för variation av spårvidd | 1.1.1, 1.1.2 | 1.2 | | | 1.5-§1 |
| 4.2.9.4 | Gräns för omedelbar åtgärd för rälsförhöjning | 1.1.1 | 1.2 | | | 1.5-§1 |
| 4.2.10.1 | Användbar plattformslängd | | | | | 1.5 |
| 4.2.10.2 | Plattformens bredd och kant | 1.1.1 | | | | |
| 4.2.10.3 | Plattformens slut | 1.1.1 | | | | |
| 4.2.10.4 | Plattformshöjd | 1.1.1, 2.1.1-§3 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.10.5 | Plattformskantens läge | 1.1.1, 2.1.1-§3 | | | | 1.5-§1 |
| 4.2.11.1 | Största tryckvariation i tunnlar | 2.1.1-§ 2, 2.1.1-§ 4 | | | | |
| 4.2.11.2 | Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder | | | | 1.4.1, 1.4.4, 1.4.5 | |
| 4.2.11.3 | Skydd mot elolyckor | 2.1.1-§3 | | | | |
| 4.2.11.4 | Säkerhet i järnvägstunnlar | 1.1.1, 1.1.4, 2.1.1-§1, 2.1.1-§4 | | 1.3 | 1.4.2 | |
| 4.2.11.5 | Sidvindseffekter | 1.1.1 | | | | |
| 4.2.12.1 | Avståndsskyltar | | 1.2 | | | |
| 4.2.13.2 | Toalettömning | | 1.2 | 1.3.1 | | 1.5-§1 |
| 4.2.13.3 | Utrustning för utvändig rengöring av tåg | | 1.2 | | | 1.5-§1 |
| 4.2.13.4 | Vattenpåfyllning | | 1.2 | 1.3.1 | | 1.5-§1 |
| 4.2.13.5 | Bränslepåfyllning | | 1.2 | 1.3.1 | | 1.5-§1 |
| 4.2.13.6 | Strömförsörjning vid service | | 1.2 | | | 1.5-§1 |
| 4.4.1 | Särskilda förhållanden avseende arbeten som planerats i förväg | | 1.2 | | | |
| 4.4.2 | Nedsatt funktion | | 1.2 | | | |
| 4.4.3 | Skydd av personalen mot aerodynamisk påverkan | 2.1.1-§2 | | | | |
| 4.5 | Underhållsplan | | 1.2 | | | |
| 4.6 | Yrkeskvalifikationer | 1.1.5 | 1.2 | | | |
| 4.7 | Villkor avseende hälsa och säkerhet | 2.1.1-§2, 2.1.1-§3, 2.1.1-§4 | 1.2 | 1.3 | 1.4.2 | 1.5 |

Avsnitt

Grundegenskaper för delsystemet Infrastruktur för konventionell trafik

Säkerhet

Tillförlitlighet, tillgänglighet

Hälsa

Miljöskydd

Teknisk kompatibilitet

4.2.4.1

Fria rummet

1.1.1

1.5-§1

4.2.4.2

Spåravstånd

1.1.1

1.5

4.2.4.3

Maximala lutningar

1.1.1

1.5-§1

4.2.4.4

Minsta horisontella kurvradie

1.5-§1

4.2.4.5

Minsta vertikala kurvradie

1.5-§1

4.2.5.1

Nominell spårvidd

1.5-§1

4.2.5.2

Rälsförhöjning

1.1.1

4.2.5.3

Förändring av rälsförhöjning

1.5-§1

4.2.5.4

Rälsförhöjningsbrist

1.1.1

1.5-§1

4.2.5.5

Ekvivalent konicitet

1.1.1, 1.1.2

1.5

4.2.5.6

Rälhuvudets profil för spår

1.1.1, 1.1.2

1.5-§1

4.2.5.7

Rällutning

1.1.1, 1.1.2

1.5-§1

4.2.5.8

Spårstyvhet

1.5

4.2.6.1

Förreglingsanordningar

1.1.1, 1.1.2

4.2.6.2

Geometri för spårväxlar i drift

1.1.1, 1.1.2

1.2

1.5

4.2.6.3

Längsta ostyrda längd för fast dubbelspetsad korsning

1.1.1, 1.1.2

1.5

4.2.7.1

Spårets förmåga att motstå vertikala laster

1.1.1, 1.1.2, 1.1.3

1.5-§1

4.2.7.2

Spårets longitudinella motståndsförmåga

1.1.1, 1.1.2, 1.1.3

1.5-§1

4.2.7.3

Spårets laterala motståndsförmåga

1.1.1, 1.1.2, 1.1.3

1.5-§1

4.2.8.1

Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken

1.1.1, 1.1.3

1.5-§1

4.2.8.2

Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter

1.1.1, 1.1.3

1.5-§1

4.2.8.3

Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår

1.1.1, 1.1.3

1.5-§1

4.2.8.4

Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken

1.1.1, 1.1.3

1.5-§1

4.2.9.1

Fastställande av gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns

1.1.1, 1.1.2

1.2

1.5-§1

4.2.9.2

Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning

1.1.1, 1.1.2

1.2

1.5-§1

4.2.9.3

Gräns för omedelbar åtgärd för variation av spårvidd

1.1.1, 1.1.2

1.2

1.5-§1

4.2.9.4

Gräns för omedelbar åtgärd för rälsförhöjning

1.1.1

1.2

1.5-§1

4.2.10.1

Användbar plattformslängd

1.5

4.2.10.2

Plattformens bredd och kant

1.1.1

4.2.10.3

Plattformens slut

1.1.1

4.2.10.4

Plattformshöjd

1.1.1, 2.1.1-§3

1.5-§1

4.2.10.5

Plattformskantens läge

1.1.1, 2.1.1-§3

1.5-§1

4.2.11.1

Största tryckvariation i tunnlar

2.1.1-§ 2, 2.1.1-§ 4

4.2.11.2

Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder

1.4.1, 1.4.4, 1.4.5

4.2.11.3

Skydd mot elolyckor

2.1.1-§3

4.2.11.4

Säkerhet i järnvägstunnlar

1.1.1, 1.1.4, 2.1.1-§1, 2.1.1-§4

1.3

1.4.2

4.2.11.5

Sidvindseffekter

1.1.1

4.2.12.1

Avståndsskyltar

1.2

4.2.13.2

Toalettömning

1.2

1.3.1

1.5-§1

4.2.13.3

Utrustning för utvändig rengöring av tåg

1.2

1.5-§1

4.2.13.4

Vattenpåfyllning

1.2

1.3.1

1.5-§1

4.2.13.5

Bränslepåfyllning

1.2

1.3.1

1.5-§1

4.2.13.6

Strömförsörjning vid service

1.2

1.5-§1

4.4.1

Särskilda förhållanden avseende arbeten som planerats i förväg

1.2

4.4.2

Nedsatt funktion

1.2

4.4.3

Skydd av personalen mot aerodynamisk påverkan

2.1.1-§2

4.5

Underhållsplan

1.2

4.6

Yrkeskvalifikationer

1.1.5

1.2

4.7

Villkor avseende hälsa och säkerhet

2.1.1-§2, 2.1.1-§3, 2.1.1-§4

1.2

1.3

1.4.2

1.5

4.   BESKRIVNING AV DELSYSTEMET INFRASTRUKTUR

4.1   Inledning

Inledning

| 1. | Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik, som omfattas av direktiv 2008/57/EG, och till vilket delsystemen Infrastruktur och Underhåll hör, är ett integrerat system vars samstämmighet måste kontrolleras i syfte att säkerställa systemets driftskompatibilitet under uppfyllande av de väsentliga kraven. |
| --- | --- |

1.

Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik, som omfattas av direktiv 2008/57/EG, och till vilket delsystemen Infrastruktur och Underhåll hör, är ett integrerat system vars samstämmighet måste kontrolleras i syfte att säkerställa systemets driftskompatibilitet under uppfyllande av de väsentliga kraven.

| 2. | I artikel 5.7 i direktivet anges att ”TSD:er får inte hindra medlemsstaterna från att fatta beslut om användningen av infrastrukturerna för förflyttning av fordon som inte omfattas av TSD:erna”.
  Vid projekteringen av en ny eller ombyggd linje för konventionell trafik bör därför hänsyn tas till alla tåg som kan vara tillåtna på linjen. |
| --- | --- |

2.

I artikel 5.7 i direktivet anges att ”TSD:er får inte hindra medlemsstaterna från att fatta beslut om användningen av infrastrukturerna för förflyttning av fordon som inte omfattas av TSD:erna”.

Vid projekteringen av en ny eller ombyggd linje för konventionell trafik bör därför hänsyn tas till alla tåg som kan vara tillåtna på linjen.

| 3. | De gränsvärden som anges i denna TSD är inte avsedda att utgöra några normala projekteringsvärden. Projekteringsvärdena måste dock ligga inom de gränser som anges i denna TSD. |
| --- | --- |

3.

De gränsvärden som anges i denna TSD är inte avsedda att utgöra några normala projekteringsvärden. Projekteringsvärdena måste dock ligga inom de gränser som anges i denna TSD.

| 4. | De funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet och dess gränssnitt, enligt beskrivning i avsnitten 4.2 och 4.3, innehåller inte något krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägsnätet för konventionell trafik. Men innovativa lösningar för driftskompatibilitet kan kräva nya specifikationer eller nya bedömningsmetoder. För att kunna möjliggöra teknisk innovation ska dessa specifikationer och bedömningsmetoder utvecklas enligt det förfarande som beskrivs i avsnitt 6.2.3. |
| --- | --- |

4.

De funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet och dess gränssnitt, enligt beskrivning i avsnitten 4.2 och 4.3, innehåller inte något krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägsnätet för konventionell trafik. Men innovativa lösningar för driftskompatibilitet kan kräva nya specifikationer eller nya bedömningsmetoder. För att kunna möjliggöra teknisk innovation ska dessa specifikationer och bedömningsmetoder utvecklas enligt det förfarande som beskrivs i avsnitt 6.2.3.

4.2   Delsystemets funktionella och tekniska specifikationer

Delsystemets funktionella och tekniska specifikationer

4.2.1   TSD-linjekategorier

TSD-linjekategorier

| 1. | Enligt bilaga I (1.1) till direktivet får järnvägsnätet för konventionell trafik delas in i olika kategorier. För att på ett kostnadseffektivt sätt åstadkomma driftskompatibilitet definieras ”TSD-linjekategorier” i denna TSD. De funktionella och tekniska specifikationerna i denna TSD varierar beroende på TSD-linjekategorier. |
| --- | --- |

1.

Enligt bilaga I (1.1) till direktivet får järnvägsnätet för konventionell trafik delas in i olika kategorier. För att på ett kostnadseffektivt sätt åstadkomma driftskompatibilitet definieras ”TSD-linjekategorier” i denna TSD. De funktionella och tekniska specifikationerna i denna TSD varierar beroende på TSD-linjekategorier.

| 2. | De krav som ska uppfyllas av delsystemet Infrastruktur anges för var och en av följande TSD-linjekategorier i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik. Dessa TSD-linjekategorier får användas för att klassificera befintliga linjer om de relevanta prestandaparametrarna kan uppfyllas och att de stämmer överens med den nationella övergångsplanen.

  Tabell 2


  TSD-linjekategorier för delsystemet Infrastruktur för konventionell trafik










  TSD-linjekategorier | Typer av trafik |
| --- | --- | --- |
| Persontrafik (P) | Godstrafik (F) | Blandad trafik (M) |
| Typer av linjer | Ny huvudlinje i TEN-nätet (IV) | IV-P | IV-F | IV-M |
| Ombyggd huvudlinje i TEN-nätet (V) | V-P | V-F | V-M |
| Ny övrig TEN-linje (VI) | VI-P | VI-F | VI-M |
| Ombyggd övrig TEN-linje (VII) | VII-P | VII-F | VII-M |

2.

De krav som ska uppfyllas av delsystemet Infrastruktur anges för var och en av följande TSD-linjekategorier i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik. Dessa TSD-linjekategorier får användas för att klassificera befintliga linjer om de relevanta prestandaparametrarna kan uppfyllas och att de stämmer överens med den nationella övergångsplanen.

Tabell 2

Tabell 2

TSD-linjekategorier för delsystemet Infrastruktur för konventionell trafik

TSD-linjekategorier för delsystemet Infrastruktur för konventionell trafik

TSD-linjekategorier

Typer av trafik

Persontrafik (P)

Godstrafik (F)

Blandad trafik (M)

Typer av linjer

Ny huvudlinje i TEN-nätet (IV)

IV-P

IV-F

IV-M

Ombyggd huvudlinje i TEN-nätet (V)

V-P

V-F

V-M

Ny övrig TEN-linje (VI)

VI-P

VI-F

VI-M

Ombyggd övrig TEN-linje (VII)

VII-P

VII-F

VII-M

| 3. | Observera att knutpunkter för persontrafik, knutpunkter för godstrafik och sammanbindande linjer i förekommande fall ingår i ovanstående TSD-linjekategorier. |
| --- | --- |

3.

Observera att knutpunkter för persontrafik, knutpunkter för godstrafik och sammanbindande linjer i förekommande fall ingår i ovanstående TSD-linjekategorier.

| 4. | TSD-linjekategorier för varje del av spåret ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

4.

TSD-linjekategorier för varje del av spåret ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

4.2.2   Prestandaparametrar

Prestandaparametrar

| 1. | Prestandanivåerna för de TSD-linjekategorier som definieras i avsnitt 4.2.1 kännetecknas av följande prestandaparametrar:






  a) | Profil |
| --- | --- | --- |

1.

Prestandanivåerna för de TSD-linjekategorier som definieras i avsnitt 4.2.1 kännetecknas av följande prestandaparametrar:

a)

Profil

| b) | Axellast |
| --- | --- |

b)

Axellast

| c) | Linjehastighet |
| --- | --- |

c)

Linjehastighet

| d) | Tåglängd |
| --- | --- |

d)

Tåglängd

| 2. | Prestandanivåerna för varje TSD-linjekategori anges i tabell 3.

  Tabell 3


  Prestandaparametrar för TSD-linjekategorier | Profil | Axellast
  (t) | Linjehastighet
  (km/tim) | Tåglängd
  (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TSD-linjekategorier | IV-P | GC | 22,5 | 200 | 400 |
| IV-F | GC | 25 | 140 | 750 |
| IV-M | GC | 25 | 200 | 750 |
| V-P | GB | 22,5 | 160 | 300 |
| V-F | GB | 22,5 | 100 | 600 |
| V-M | GB | 22,5 | 160 | 600 |
| VI-P | GB | 22,5 | 140 | 300 |
| VI-F | GC | 25 | 100 | 500 |
| VI-M | GC | 25 | 140 | 500 |
| VII-P | GA | 20 | 120 | 250 |
| VII-F | GA | 20 | 100 | 500 |
| VII-M | GA | 20 | 120 | 500 |
| Anmärkningar: | (P) = persontrafik (F) = godstrafik (M) = blandad trafik Profil GA, GB, GC enligt definitionen i EN 15273–3:2009 bilaga C |

2.

Prestandanivåerna för varje TSD-linjekategori anges i tabell 3.

Tabell 3

Tabell 3

Prestandaparametrar för TSD-linjekategorier

Prestandaparametrar för TSD-linjekategorier

Profil

Axellast

(t)

Linjehastighet

(km/tim)

Tåglängd

(m)

TSD-linjekategorier

IV-P

GC

22,5

200

400

IV-F

GC

25

140

750

IV-M

GC

25

200

750

V-P

GB

22,5

160

300

V-F

GB

22,5

100

600

V-M

GB

22,5

160

600

VI-P

GB

22,5

140

300

VI-F

GC

25

100

500

VI-M

GC

25

140

500

VII-P

GA

20

120

250

VII-F

GA

20

100

500

VII-M

GA

20

120

500

Anmärkningar:

Anmärkningar

(P) = persontrafik (F) = godstrafik (M) = blandad trafik Profil GA, GB, GC enligt definitionen i EN 15273–3:2009 bilaga C

| 3. | I artikel 5.7 i direktiv 2008/57/EG anges följande:
  ”TSD:er får inte hindra medlemsstaterna från att fatta beslut om användningen av infrastrukturerna för förflyttning av fordon som inte omfattas av TSD:erna.”
  Det är därför tillåtet att utforma nya och ombyggda linjer så att de även passar för större profiler, högre axellaster, högre hastigheter och längre tåg än de som anges. |
| --- | --- |

3.

I artikel 5.7 i direktiv 2008/57/EG anges följande:

”TSD:er får inte hindra medlemsstaterna från att fatta beslut om användningen av infrastrukturerna för förflyttning av fordon som inte omfattas av TSD:erna.”

Det är därför tillåtet att utforma nya och ombyggda linjer så att de även passar för större profiler, högre axellaster, högre hastigheter och längre tåg än de som anges.

| 4. | Det är tillåtet att utforma specifika delar av linjen för lägre linjehastigheter och/eller mindre tåglängder än de som anges i tabell 3, om det är motiverat av geografiska, stadsbyggnadsmässiga eller miljömässiga skäl. |
| --- | --- |

4.

Det är tillåtet att utforma specifika delar av linjen för lägre linjehastigheter och/eller mindre tåglängder än de som anges i tabell 3, om det är motiverat av geografiska, stadsbyggnadsmässiga eller miljömässiga skäl.

| 5. | Infrastruktur som har utformats för minimikraven i denna TSD kan inte uppfylla både maximal hastighet och högsta axellast. Infrastrukturen kan endast användas med högsta hastighet för axellaster som är lägre än vad som anges i tabell 3. På samma sätt kan infrastrukturen endast användas med högsta axellast för hastigheter som är lägre än vad som anges i tabell 3. |
| --- | --- |

5.

Infrastruktur som har utformats för minimikraven i denna TSD kan inte uppfylla både maximal hastighet och högsta axellast. Infrastrukturen kan endast användas med högsta hastighet för axellaster som är lägre än vad som anges i tabell 3. På samma sätt kan infrastrukturen endast användas med högsta axellast för hastigheter som är lägre än vad som anges i tabell 3.

| 6. | De faktiska prestandaparametrarna för varje del av spåret ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

6.

De faktiska prestandaparametrarna för varje del av spåret ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

| 7. | Den offentliggjorda informationen om axellast ska använda EN-linjekategorier och/eller lokklasser som definieras i EN 15528:2008 bilagorna A, J och K i kombination med den tillåtna hastigheten. Om bärförmågan hos en del av spåret överstiger intervallet av EN-linjekategorier och/eller -lokklasser kan ytterligare information som definierar bärförmågan tillhandahållas. |
| --- | --- |

7.

Den offentliggjorda informationen om axellast ska använda EN-linjekategorier och/eller lokklasser som definieras i EN 15528:2008 bilagorna A, J och K i kombination med den tillåtna hastigheten. Om bärförmågan hos en del av spåret överstiger intervallet av EN-linjekategorier och/eller -lokklasser kan ytterligare information som definierar bärförmågan tillhandahållas.

| 8. | Den offentliggjorda informationen avseende profil ska ange vilka av profilerna GA, GB och GC som tillhandahålls. Dessutom ska den offentliggjorda informationen inkludera andra profiler som definieras i EN 15273:2009 bilaga D och som anges för multinationella avtal. Den offentliggjorda informationen kan inkludera nationella profiler som anges för inhemsk användning. |
| --- | --- |

8.

Den offentliggjorda informationen avseende profil ska ange vilka av profilerna GA, GB och GC som tillhandahålls. Dessutom ska den offentliggjorda informationen inkludera andra profiler som definieras i EN 15273:2009 bilaga D och som anges för multinationella avtal. Den offentliggjorda informationen kan inkludera nationella profiler som anges för inhemsk användning.

4.2.3   Grundegenskaper som kännetecknar delsystemet Infrastruktur

Grundegenskaper som kännetecknar delsystemet Infrastruktur

4.2.3.1   Förteckning över grundegenskaper

Förteckning över grundegenskaper

| 1. | De grundegenskaper som kännetecknar delsystemet Infrastruktur och som grupperas efter de aspekter som anges i avsnitt 2.1 är följande:
  A.   Linjeföring







  a) | Fria rummet (4.2.4.1) |
| --- | --- | --- |

1.

De grundegenskaper som kännetecknar delsystemet Infrastruktur och som grupperas efter de aspekter som anges i avsnitt 2.1 är följande:

A.   Linjeföring

Linjeföring

a)

Fria rummet (4.2.4.1)

| b) | Spåravstånd (4.2.4.2) |
| --- | --- |

b)

Spåravstånd (4.2.4.2)

| c) | Maximala lutningar (4.2.4.3) |
| --- | --- |

c)

Maximala lutningar (4.2.4.3)

| d) | Minsta horisontella kurvradie (4.2.4.4) |
| --- | --- |

d)

Minsta horisontella kurvradie (4.2.4.4)

| e) | Minsta vertikala kurvradie (4.2.4.5) |
| --- | --- |

e)

Minsta vertikala kurvradie (4.2.4.5)

B.   Spårparametrar

Spårparametrar

| f) | Nominell spårvidd (4.2.5.1) |
| --- | --- |

f)

Nominell spårvidd (4.2.5.1)

| g) | Rälsförhöjning (4.2.5.2) |
| --- | --- |

g)

Rälsförhöjning (4.2.5.2)

| h) | Förändring av rälsförhöjning (som en funktion av tiden) (4.2.5.3) |
| --- | --- |

h)

Förändring av rälsförhöjning (som en funktion av tiden) (4.2.5.3)

| i) | Rälsförhöjningsbrist (4.2.5.4) |
| --- | --- |

i)

Rälsförhöjningsbrist (4.2.5.4)

| j) | Ekvivalent konicitet (4.2.5.5) |
| --- | --- |

j)

Ekvivalent konicitet (4.2.5.5)

| k) | Rälhuvudets profil för spår (4.2.5.6) |
| --- | --- |

k)

Rälhuvudets profil för spår (4.2.5.6)

| l) | Rälsens lutning (4.2.5.7) |
| --- | --- |

l)

Rälsens lutning (4.2.5.7)

| m) | Spårstyvhet (4.2.5.8) |
| --- | --- |

m)

Spårstyvhet (4.2.5.8)

C.   Spårväxlar

Spårväxlar

| n) | Förreglingsanordningar (4.2.6.1) |
| --- | --- |

n)

Förreglingsanordningar (4.2.6.1)

| o) | Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2) |
| --- | --- |

o)

Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

| p) | Längsta ostyrda längd för fasta dubbelspetsade korsningar (4.2.6.3) |
| --- | --- |

p)

Längsta ostyrda längd för fasta dubbelspetsade korsningar (4.2.6.3)

D.   Spårets förmåga att motstå pålagda laster

Spårets förmåga att motstå pålagda laster

| q) | Spårets förmåga att motstå vertikala laster (4.2.7.1) |
| --- | --- |

q)

Spårets förmåga att motstå vertikala laster (4.2.7.1)

| r) | Spårets longitudinella motståndsförmåga (4.2.7.2) |
| --- | --- |

r)

Spårets longitudinella motståndsförmåga (4.2.7.2)

| s) | Spårets laterala motståndsförmåga (4.2.7.3) |
| --- | --- |

s)

Spårets laterala motståndsförmåga (4.2.7.3)

E.   Konstruktioners förmåga att motstå belastningar från trafiken

Konstruktioners förmåga att motstå belastningar från trafiken

| t) | Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.1) |
| --- | --- |

t)

Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.1)

| u) | Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter (4.2.8.2) |
| --- | --- |

u)

Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter (4.2.8.2)

| v) | Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår (4.2.8.3) |
| --- | --- |

v)

Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår (4.2.8.3)

| w) | Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.4) |
| --- | --- |

w)

Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.4)

F.   Spårlägeskvalitet och gränsvärden för punktfel

Spårlägeskvalitet och gränsvärden för punktfel

| x) | Fastställande av gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns (4.2.9.1) |
| --- | --- |

x)

Fastställande av gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns (4.2.9.1)

| y) | Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning (4.2.9.2) |
| --- | --- |

y)

Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning (4.2.9.2)

| z) | Gräns för omedelbar åtgärd för variation av spårvidd (4.2.9.3) |
| --- | --- |

z)

Gräns för omedelbar åtgärd för variation av spårvidd (4.2.9.3)

| (aa) | Gräns för omedelbar åtgärdför rälsförhöjning (4.2.9.4) |
| --- | --- |

(aa)

Gräns för omedelbar åtgärdför rälsförhöjning (4.2.9.4)

G.   Plattformar

Plattformar

| (bb) | Användbar plattformslängd (4.2.10.1) |
| --- | --- |

(bb)

Användbar plattformslängd (4.2.10.1)

| (cc) | Plattformens bredd och kant (4.2.10.2) |
| --- | --- |

(cc)

Plattformens bredd och kant (4.2.10.2)

| (dd) | Plattformens slut (4.2.10.3) |
| --- | --- |

(dd)

Plattformens slut (4.2.10.3)

| (ee) | Plattformens höjd (4.2.10.4) |
| --- | --- |

(ee)

Plattformens höjd (4.2.10.4)

| (ff) | Plattformskantens läge (4.2.10.5) |
| --- | --- |

(ff)

Plattformskantens läge (4.2.10.5)

H.   Hälsa, säkerhet och miljö

Hälsa, säkerhet och miljö

| (gg) | Största tryckvariation i tunnlar (4.2.11.1) |
| --- | --- |

(gg)

Största tryckvariation i tunnlar (4.2.11.1)

| (hh) | Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder (4.2.11.2) |
| --- | --- |

(hh)

Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder (4.2.11.2)

| ii) | Skydd mot elolyckor (4.2.11.3) |
| --- | --- |

ii)

Skydd mot elolyckor (4.2.11.3)

| (jj) | Säkerhet i järnvägstunnlar (4.2.11.4) |
| --- | --- |

(jj)

Säkerhet i järnvägstunnlar (4.2.11.4)

| (kk) | Sidvindseffekter (4.2.11.5) |
| --- | --- |

(kk)

Sidvindseffekter (4.2.11.5)

I.   Driftsbestämmelser

Driftsbestämmelser

| (ll) | Avståndsskyltar (4.2.12.1) |
| --- | --- |

(ll)

Avståndsskyltar (4.2.12.1)

J.   Fasta installationer för service av tåg

Fasta installationer för service av tåg

| (mm) | Toalettömning (4.2.13.2) |
| --- | --- |

(mm)

Toalettömning (4.2.13.2)

| (nn) | Utrustning för utvändig rengöring av tåg (4.2.13.3) |
| --- | --- |

(nn)

Utrustning för utvändig rengöring av tåg (4.2.13.3)

| (oo) | Vattenpåfyllning (4.2.13.4) |
| --- | --- |

(oo)

Vattenpåfyllning (4.2.13.4)

| (pp) | Bränslepåfyllning (4.2.13.5) |
| --- | --- |

(pp)

Bränslepåfyllning (4.2.13.5)

| (qq) | Strömförsörjning vid service (4.2.13.6) |
| --- | --- |

(qq)

Strömförsörjning vid service (4.2.13.6)

4.2.3.2   Krav för grundegenskaper

Krav för grundegenskaper

| 1. | Kraven beskrivs i nedanstående avsnitt. Där anges även de eventuella särskilda villkor som i varje enskilt fall medges för berörda egenskaper och gränssnitt. |
| --- | --- |

1.

Kraven beskrivs i nedanstående avsnitt. Där anges även de eventuella särskilda villkor som i varje enskilt fall medges för berörda egenskaper och gränssnitt.

| 2. | Samtliga krav i kapitel 4 i denna TSD anges för linjer med standardiserad europeisk spårvidd, vilken definieras i avsnitt 4.2.5.1 för linjer som överensstämmer med denna TSD. |
| --- | --- |

2.

Samtliga krav i kapitel 4 i denna TSD anges för linjer med standardiserad europeisk spårvidd, vilken definieras i avsnitt 4.2.5.1 för linjer som överensstämmer med denna TSD.

| 3. | Specifikationerna för rälsförhöjning, förändring av rälsförhöjning, rälsförhöjningsbrist, förändring av rälsförhöjningsbrist och spårets skevning är tillämpliga på linjer som har en nominell spårvidd på 1 435 mm. För en linje som har en annan nominell spårvidd, ska gränsvärden för dessa parametrar fastställas i förhållande till det nominella avståndet mellan rälerna. |
| --- | --- |

3.

Specifikationerna för rälsförhöjning, förändring av rälsförhöjning, rälsförhöjningsbrist, förändring av rälsförhöjningsbrist och spårets skevning är tillämpliga på linjer som har en nominell spårvidd på 1 435 mm. För en linje som har en annan nominell spårvidd, ska gränsvärden för dessa parametrar fastställas i förhållande till det nominella avståndet mellan rälerna.

| 4. | Vid spår med flera spårvidder ska kraven i denna TSD tillämpas separat för varje spårvidd som är avsedd att trafikeras som separata spår. |
| --- | --- |

4.

Vid spår med flera spårvidder ska kraven i denna TSD tillämpas separat för varje spårvidd som är avsedd att trafikeras som separata spår.

| 5. | Kraven på linjer som utgör specialfall, inklusive linjer som är anlagda för en annan spårvidd, beskrivs i avsnitt 7.6. |
| --- | --- |

5.

Kraven på linjer som utgör specialfall, inklusive linjer som är anlagda för en annan spårvidd, beskrivs i avsnitt 7.6.

| 6. | Ett kort avsnitt av spåret med anordningar som medger övergång mellan olika nominella spårvidder tillåts. Platsen och typen av övergångar ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

6.

Ett kort avsnitt av spåret med anordningar som medger övergång mellan olika nominella spårvidder tillåts. Platsen och typen av övergångar ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

| 7. | Kraven på delsystemet anges för normala driftsförhållanden. Eventuella konsekvenser av utförandet av arbeten som behandlas i avsnitt 4.4 kan kräva tillfälliga undantag från delsystemets prestandakrav. |
| --- | --- |

7.

Kraven på delsystemet anges för normala driftsförhållanden. Eventuella konsekvenser av utförandet av arbeten som behandlas i avsnitt 4.4 kan kräva tillfälliga undantag från delsystemets prestandakrav.

| 8. | Prestandanivåer för konventionella tåg kan förbättras genom användning av särskilda system, exempelvis pendelupphängda vagnskorgar. Särskilda villkor tillåts för trafikering med tåg som utrustas på detta sätt, förutsatt att det inte leder till någon inskränkning för andra tåg som inte är försedda med sådan utrustning. Tillämpning av sådana villkor ska anges i infrastrukturregistret. De särskilda villkoren ska vara offentligt tillgängliga. |
| --- | --- |

8.

Prestandanivåer för konventionella tåg kan förbättras genom användning av särskilda system, exempelvis pendelupphängda vagnskorgar. Särskilda villkor tillåts för trafikering med tåg som utrustas på detta sätt, förutsatt att det inte leder till någon inskränkning för andra tåg som inte är försedda med sådan utrustning. Tillämpning av sådana villkor ska anges i infrastrukturregistret. De särskilda villkoren ska vara offentligt tillgängliga.

4.2.4   Linjeföring

Linjeföring

4.2.4.1   Fria rummet

Fria rummet

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Det fria rummet ska fastställas utifrån profilen i tabell 3 i denna TSD. |
| --- | --- |

1.

Det fria rummet ska fastställas utifrån profilen i tabell 3 i denna TSD.

| 2. | Beräkningar av det fria rummet ska göras med hjälp av den kinematiska metoden i enlighet med kraven i kapitlen 5, 7, 10 och bilaga C i EN 15273–3:2009. |
| --- | --- |

2.

Beräkningar av det fria rummet ska göras med hjälp av den kinematiska metoden i enlighet med kraven i kapitlen 5, 7, 10 och bilaga C i EN 15273–3:2009.

| 3. | Om strömförsörjning via kontaktledning tillhandahålls fastställs strömavtagarens dynamiska profil i TSD Energi för konventionell trafik. |
| --- | --- |

3.

Om strömförsörjning via kontaktledning tillhandahålls fastställs strömavtagarens dynamiska profil i TSD Energi för konventionell trafik.

4.2.4.2   Spåravstånd

Spåravstånd

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Spåravståndet ska fastställas utifrån profilen i tabell 3 i denna TSD. |
| --- | --- |

1.

Spåravståndet ska fastställas utifrån profilen i tabell 3 i denna TSD.

| 2. | I förekommande fall ska spåravståndet också ta hänsyn till aerodynamiska effekter. Reglerna för att ta hänsyn till aerodynamiska effekter och spåravstånd där aerodynamiska effekter måste beaktas, är en öppen punkt. |
| --- | --- |

2.

I förekommande fall ska spåravståndet också ta hänsyn till aerodynamiska effekter. Reglerna för att ta hänsyn till aerodynamiska effekter och spåravstånd där aerodynamiska effekter måste beaktas, är en öppen punkt.

| 3. | Spåravståndet för ett banavsnitt ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

3.

Spåravståndet för ett banavsnitt ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

4.2.4.3   Maximala lutningar

Maximala lutningar

TSD-linjekategorier IV-P och VI-P

TSD-linjekategorier IV-P och VI-P

| 1. | Lutningar får uppgå till 35 mm/m för huvudspår under projekteringen om följande ”ramvillkor” iakttas:






  a) | Spårprofilens genomsnittliga lutning över en sträcka på 10 km ska vara mindre än eller lika med 25 mm/m. |
| --- | --- | --- |

1.

Lutningar får uppgå till 35 mm/m för huvudspår under projekteringen om följande ”ramvillkor” iakttas:

a)

Spårprofilens genomsnittliga lutning över en sträcka på 10 km ska vara mindre än eller lika med 25 mm/m.

| b) | Den längsta sträckan med en oavbruten lutning eller stigning på 35 mm/m får inte överstiga 6 000 m. |
| --- | --- |

b)

Den längsta sträckan med en oavbruten lutning eller stigning på 35 mm/m får inte överstiga 6 000 m.

| 2. | Lutningar för huvudspår via plattformar får inte överstiga 2,5 mm/m om personvagnar regelbundet ska kopplas på eller av. |
| --- | --- |

2.

Lutningar för huvudspår via plattformar får inte överstiga 2,5 mm/m om personvagnar regelbundet ska kopplas på eller av.

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, VI-F och VI-M

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, VI-F och VI-M

| 3. | Lutningar får högst uppgå till 12,5 mm/m för huvudspår under projekteringen. |
| --- | --- |

3.

Lutningar får högst uppgå till 12,5 mm/m för huvudspår under projekteringen.

| 4. | För avsnitt upp till 3 km får lutningen uppgå till högst 20 mm/m. |
| --- | --- |

4.

För avsnitt upp till 3 km får lutningen uppgå till högst 20 mm/m.

| 5. | För avsnitt upp till 0,5 km får lutningen uppgå till högst 35 mm/m på platser där tåg inte stannar och startar under normal drift. |
| --- | --- |

5.

För avsnitt upp till 0,5 km får lutningen uppgå till högst 35 mm/m på platser där tåg inte stannar och startar under normal drift.

| 6. | Lutningar för huvudspår via plattformar får inte överstiga 2,5 mm/m om personvagnar regelbundet ska kopplas på eller av. |
| --- | --- |

6.

Lutningar för huvudspår via plattformar får inte överstiga 2,5 mm/m om personvagnar regelbundet ska kopplas på eller av.

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M

| 7. | Inga värden anges för ombyggda linjer eftersom lutningar bestäms av den ursprungliga konstruktionen för den berörda linjen. |
| --- | --- |

7.

Inga värden anges för ombyggda linjer eftersom lutningar bestäms av den ursprungliga konstruktionen för den berörda linjen.

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 8. | Lutningen för uppställningsspår som är avsedda för uppställning av rullande materiel får inte överstiga 2,5 mm/m om inte särskilda åtgärder vidtas för att förhindra att den rullande materielen kommer i rullning. |
| --- | --- |

8.

Lutningen för uppställningsspår som är avsedda för uppställning av rullande materiel får inte överstiga 2,5 mm/m om inte särskilda åtgärder vidtas för att förhindra att den rullande materielen kommer i rullning.

| 9. | Lutningar och platser där lutningen förändras ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

9.

Lutningar och platser där lutningen förändras ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

| 10. | När det gäller uppställningsspår ska lutningar offentliggöras i infrastrukturregistret endast när de överstiger 2,5 mm/m. |
| --- | --- |

10.

När det gäller uppställningsspår ska lutningar offentliggöras i infrastrukturregistret endast när de överstiger 2,5 mm/m.

4.2.4.4   Minsta horisontella kurvradie

Minsta horisontella kurvradie

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Den minsta horisontella kurvradien ska vara avpassad efter den hastighet som kurvan är konstruerad för. |
| --- | --- |

1.

Den minsta horisontella kurvradien ska vara avpassad efter den hastighet som kurvan är konstruerad för.

| 2. | För uppställningsspår eller sidospår får den minsta horisontella kurvradien inte vara mindre än 150 m. |
| --- | --- |

2.

För uppställningsspår eller sidospår får den minsta horisontella kurvradien inte vara mindre än 150 m.

| 3. | Den minsta horisontella kurvradien vid plattformar fastställs i TSD Funktionshindrade. |
| --- | --- |

3.

Den minsta horisontella kurvradien vid plattformar fastställs i TSD Funktionshindrade.

| 4. | S-kurvor (utom S-kurvor på rangerbangårdar där vagnar växlas individuellt) som har radier i intervallet från 150 m upp till 300 m ska utformas enligt EN 13803–2:2006, avsnitt 8.4 för att förhindra att buffertarna hakar i varandra (buffertövertäckning). |
| --- | --- |

4.

S-kurvor (utom S-kurvor på rangerbangårdar där vagnar växlas individuellt) som har radier i intervallet från 150 m upp till 300 m ska utformas enligt EN 13803–2:2006, avsnitt 8.4 för att förhindra att buffertarna hakar i varandra (buffertövertäckning).

| 5. | Radien för den minsta horisontella kurvan för ett banavsnitt ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

5.

Radien för den minsta horisontella kurvan för ett banavsnitt ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

4.2.4.5   Minsta vertikala kurvradie

Minsta vertikala kurvradie

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Den vertikala kurvradien (undantaget rangervallar på rangerbangårdar) ska vara minst 600 meter (konvex) eller 900 meter (konkav). |
| --- | --- |

1.

Den vertikala kurvradien (undantaget rangervallar på rangerbangårdar) ska vara minst 600 meter (konvex) eller 900 meter (konkav).

| 2. | För rangervallar på rangerbangårdar ska den vertikala kurvradien vara minst 250 meter (konvex) eller 300 meter (konkav). |
| --- | --- |

2.

För rangervallar på rangerbangårdar ska den vertikala kurvradien vara minst 250 meter (konvex) eller 300 meter (konkav).

4.2.5   Spårparametrar

Spårparametrar

4.2.5.1   Nominell spårvidd

Nominell spårvidd

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Nominell spårvidd enligt europeisk standard ska vara 1 435 mm. |
| --- | --- |

1.

Nominell spårvidd enligt europeisk standard ska vara 1 435 mm.

| 2. | Den nominella spårvidden för en linje ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

2.

Den nominella spårvidden för en linje ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

4.2.5.2   Rälsförhöjning

Rälsförhöjning

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Den projekterade rälsförhöjningen för spår i anslutning till stationsplattformar ska begränsas till 110 mm. |
| --- | --- |

1.

Den projekterade rälsförhöjningen för spår i anslutning till stationsplattformar ska begränsas till 110 mm.

| 2. | Den högsta rälsförhöjningen på ett banavsnitt ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

2.

Den högsta rälsförhöjningen på ett banavsnitt ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

TSD-linjekategorier IV-P, V-P, VI-P och VII-P

TSD-linjekategorier IV-P, V-P, VI-P och VII-P

| 3. | Vid utformningen ska rälsförhöjningen begränsas till 180 mm. |
| --- | --- |

3.

Vid utformningen ska rälsförhöjningen begränsas till 180 mm.

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, V-F, V-M, VI-F, VI-M, VII-F och VII-M

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, V-F, V-M, VI-F, VI-M, VII-F och VII-M

| 4. | Vid utformningen ska rälsförhöjningen begränsas till 160 mm. |
| --- | --- |

4.

Vid utformningen ska rälsförhöjningen begränsas till 160 mm.

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, VI-F och VI-M

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, VI-F och VI-M

| 5. | I kurvor med en radie som är mindre än 290 m ska rälsförhöjningen begränsas till vad som anges av följande formel:
  D ≤(R-50)/1,5
  där D är rälsförhöjningen i mm och R är radien i m. |
| --- | --- |

5.

I kurvor med en radie som är mindre än 290 m ska rälsförhöjningen begränsas till vad som anges av följande formel:

D ≤(R-50)/1,5

där D är rälsförhöjningen i mm och R är radien i m.

4.2.5.3   Förändring av rälsförhöjning (som funktion av tiden)

Förändring av rälsförhöjning (som funktion av tiden)

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Största förändring av rälsförhöjning genom en övergångskurva får vara 70 mm/s beräknat vid den högsta tillåtna hastigheten för tåg som inte har utrustats med ett kompensationssystem för rälsförhöjningsbrister. |
| --- | --- |

1.

Största förändring av rälsförhöjning genom en övergångskurva får vara 70 mm/s beräknat vid den högsta tillåtna hastigheten för tåg som inte har utrustats med ett kompensationssystem för rälsförhöjningsbrister.

| 2. | Om rälsförhöjningen vid slutet av övergångskurvan är mindre än eller lika med 150 mm och variationen av rälsförhöjningsbristen genom övergången är mindre än eller lika med 70 mm/s, är det tillåtet att höja högsta variationen av rälsförhöjningen till 85 mm/s. |
| --- | --- |

2.

Om rälsförhöjningen vid slutet av övergångskurvan är mindre än eller lika med 150 mm och variationen av rälsförhöjningsbristen genom övergången är mindre än eller lika med 70 mm/s, är det tillåtet att höja högsta variationen av rälsförhöjningen till 85 mm/s.

4.2.5.4   Rälsförhöjningsbrist

Rälsförhöjningsbrist

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Nedanstående specifikationer är tillämpliga på driftskompatibla linjer med en nominell spårvidd enligt definitionen i avsnitt 4.2.5.1 i denna TSD. |
| --- | --- |

1.

Nedanstående specifikationer är tillämpliga på driftskompatibla linjer med en nominell spårvidd enligt definitionen i avsnitt 4.2.5.1 i denna TSD.

4.2.5.4.1   Rälsförhöjningsbrist för spår och genomgående spår i spårväxlar

| 1. | Den maximala rälsförhöjningsbrist som tåg tillåts köra med ska ta hänsyn till de godkännandekriterier för de fordon som berörs som anges i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik. |
| --- | --- |

1.

Den maximala rälsförhöjningsbrist som tåg tillåts köra med ska ta hänsyn till de godkännandekriterier för de fordon som berörs som anges i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik.

| 2. | För tåg som inte är utrustade med kompensationssystem för rälsförhöjningsbrister, får rälsförhöjningsbrister på linjer med hastigheter upp till 200 km/tim inte, utan ytterligare verifieringar, överstiga följande:






  a) | 130 mm (eller 0,85 m/s2 okompenserad acceleration i sidled) för rullande materiel som godkänts för TSD Godsvagnar. |
| --- | --- | --- |

2.

För tåg som inte är utrustade med kompensationssystem för rälsförhöjningsbrister, får rälsförhöjningsbrister på linjer med hastigheter upp till 200 km/tim inte, utan ytterligare verifieringar, överstiga följande:

a)

130 mm (eller 0,85 m/s2 okompenserad acceleration i sidled) för rullande materiel som godkänts för TSD Godsvagnar.

2

| b) | 150 mm (eller 1,0 m/s2 okompenserad acceleration i sidled) för rullande materiel som godkänts för TSD Lok och passagerarfordon. |
| --- | --- |

b)

150 mm (eller 1,0 m/s2 okompenserad acceleration i sidled) för rullande materiel som godkänts för TSD Lok och passagerarfordon.

2

| 3. | Tåg som har utformats för att köras med högre rälsförhöjningsbrist (flera enheter med lägre axellast, tåg som är utrustade med ett kompensationssystem för rälsförhöjningsbrister) får köras med högre värden för rälsförhöjningsbrist, om detta kan uppnås på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

3.

Tåg som har utformats för att köras med högre rälsförhöjningsbrist (flera enheter med lägre axellast, tåg som är utrustade med ett kompensationssystem för rälsförhöjningsbrister) får köras med högre värden för rälsförhöjningsbrist, om detta kan uppnås på ett säkert sätt.

4.2.5.4.2   Plötslig förändring av rälsförhöjningsbrist i avvikande spår i spårväxlar

| 1. | De maximala projekteringsvärdena för plötslig förändring av rälsförhöjningsbrist i avvikande spår är






  a) | 120 mm för spårväxlar som tillåter hastigheter på 30 km/tim ≤ V ≤ 70 km/tim, |
| --- | --- | --- |

1.

De maximala projekteringsvärdena för plötslig förändring av rälsförhöjningsbrist i avvikande spår är

a)

120 mm för spårväxlar som tillåter hastigheter på 30 km/tim ≤ V ≤ 70 km/tim,

| b) | 105 mm för spårväxlar som tillåter hastigheter på 70 km/tim ≤ V ≤ 170 km/tim, |
| --- | --- |

b)

105 mm för spårväxlar som tillåter hastigheter på 70 km/tim ≤ V ≤ 170 km/tim,

| c) | 85 mm för spårväxlar som tillåter hastigheter på 170 km/tim < V ≤ 200 km/tim. |
| --- | --- |

c)

85 mm för spårväxlar som tillåter hastigheter på 170 km/tim < V ≤ 200 km/tim.

| 2. | För befintliga spårväxlar tillåts en tolerans på 20 mm i förhållande till dessa värden. |
| --- | --- |

2.

För befintliga spårväxlar tillåts en tolerans på 20 mm i förhållande till dessa värden.

4.2.5.5   Ekvivalent konicitet

Ekvivalent konicitet

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Gränsvärdena för ekvivalent konicitet som anges i tabell 4 ska beräknas för amplituden (y) för hjulparets laterala förskjutning:












  — | y = 3 mm |
| --- | --- | --- |

1.

Gränsvärdena för ekvivalent konicitet som anges i tabell 4 ska beräknas för amplituden (y) för hjulparets laterala förskjutning:

—

y = 3 mm

om (TG – SR) ≥ 7 mm

om (TG – SR) ≥ 7 mm

| — | , |
| --- | --- |

—

Formula

of 5 mm ≤ (TG – SR) > 7 mm

of 5 mm ≤ (TG – SR) > 7 mm

| — | y = 2 mm |
| --- | --- |

—

y = 2 mm

of (TG – SR) < 5 mm

of (TG – SR) < 5 mm

där TG är spårvidden och SR är avståndet mellan hjulparets flänskontaktpunkter. Ingen bedömning av ekvivalent konicitet krävs för spårväxlar.

4.2.5.5.1   Projekteringsvärden för ekvivalent konicitet

| 1. | Projekteringsvärden för spårvidd, rälhuvudprofil och rällutning för spår ska väljas på ett sådant sätt att det säkerställs att de gränser för ekvivalent konicitet som anges i tabell 4 inte överskrids.

  Tabell 4


  Projekteringsgränsvärden för ekvivalent konicitet








  Hastighetsområde
  (km/tim) | Ekvivalent konicitet |
| --- | --- | --- |
| S 1002, GV 1/40 | EPS |
| v ≤ 60 | Bedömning krävs inte | Bedömning krävs inte |
| 60 < v ≤ 160 | 0,25 | 0,30 |
| 160 < v ≤ 200 | 0,25 | 0,30 |

1.

Projekteringsvärden för spårvidd, rälhuvudprofil och rällutning för spår ska väljas på ett sådant sätt att det säkerställs att de gränser för ekvivalent konicitet som anges i tabell 4 inte överskrids.

Tabell 4

Tabell 4

Projekteringsgränsvärden för ekvivalent konicitet

Projekteringsgränsvärden för ekvivalent konicitet

Hastighetsområde

(km/tim)

Ekvivalent konicitet

S 1002, GV 1/40

EPS

v ≤ 60

Bedömning krävs inte

Bedömning krävs inte

60 < v ≤ 160

0,25

0,30

160 < v ≤ 200

0,25

0,30

| 2. | Följande hjulpar ska modelleras då de rullar på det konstruerade spåret (genom simulering enligt EN 15302:2008):






  a) | S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 420 mm |
| --- | --- | --- |

2.

Följande hjulpar ska modelleras då de rullar på det konstruerade spåret (genom simulering enligt EN 15302:2008):

a)

S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 420 mm

| b) | S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 426 mm |
| --- | --- |

b)

S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 426 mm

| c) | GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 420 mm |
| --- | --- |

c)

GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 420 mm

| d) | GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 426 mm |
| --- | --- |

d)

GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 426 mm

| e) | EPS enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga D med SR = 1 420 mm. |
| --- | --- |

e)

EPS enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga D med SR = 1 420 mm.

4.2.5.5.2   Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift

| 1. | Kraven för kontroll av ekvivalent konicitet i drift är en öppen punkt. |
| --- | --- |

1.

Kraven för kontroll av ekvivalent konicitet i drift är en öppen punkt.

| 2. | När väl den första utformningen av spårsystemet har fastställts utgör spårvidden en viktig parameter för att ha kontroll över ekvivalent konicitet i drift. I avvaktan på att den öppna punkten ska stängas, ska därför de värden för genomsnittlig spårvidd och kraven på åtgärder som måste vidtas vid gånginstabilitet som anges nedan uppfyllas. |
| --- | --- |

2.

När väl den första utformningen av spårsystemet har fastställts utgör spårvidden en viktig parameter för att ha kontroll över ekvivalent konicitet i drift. I avvaktan på att den öppna punkten ska stängas, ska därför de värden för genomsnittlig spårvidd och kraven på åtgärder som måste vidtas vid gånginstabilitet som anges nedan uppfyllas.

| 3. | Infrastrukturförvaltaren ska upprätthålla den genomsnittliga spårvidden på rakspår och i kurvor med en radie R > 10 000 m vid eller över den gräns som anges i tabellen nedan.

  Tabell 5


  Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m







  Hastighetsområde
  (km/tim) | Genomsnittlig spårvidd (mm) över 100 m |
| --- | --- | --- |
| v ≤ 60 | bedömning krävs inte |
| 60 < v ≤ 160 | 1 430 |
| 160 < v ≤ 200 | 1 430 |

3.

Infrastrukturförvaltaren ska upprätthålla den genomsnittliga spårvidden på rakspår och i kurvor med en radie R > 10 000 m vid eller över den gräns som anges i tabellen nedan.

Tabell 5

Tabell 5

Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m

Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m

Hastighetsområde

(km/tim)

Genomsnittlig spårvidd (mm) över 100 m

v ≤ 60

bedömning krävs inte

60 < v ≤ 160

1 430

160 < v ≤ 200

1 430

| 4. | Om gånginstabilitet rapporteras på ett spår som uppfyller kraven enligt avsnitt 4.2.5.5 för rullande materiel med hjulpar som uppfyller kraven beträffande ekvivalent konicitet som anges i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik ska järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren gemensamt undersöka orsaken till detta. |
| --- | --- |

4.

Om gånginstabilitet rapporteras på ett spår som uppfyller kraven enligt avsnitt 4.2.5.5 för rullande materiel med hjulpar som uppfyller kraven beträffande ekvivalent konicitet som anges i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik ska järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren gemensamt undersöka orsaken till detta.

4.2.5.6   Rälhuvudets profil för spår

Rälhuvudets profil för spår

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Utformningen av rälhuvudprofiler för spår ska innefatta följande:






  a) | En lutning på rälhuvudets sida mellan vertikal och 1/16 i förhållande till rälhuvudets vertikalaxel. |
| --- | --- | --- |

1.

Utformningen av rälhuvudprofiler för spår ska innefatta följande:

a)

En lutning på rälhuvudets sida mellan vertikal och 1/16 i förhållande till rälhuvudets vertikalaxel.

| b) | Det vertikala avståndet mellan rälsöverkant (RÖK) och denna lutnings övergång i rälhuvudets övre radie ska vara mindre än 15 mm. |
| --- | --- |

b)

Det vertikala avståndet mellan rälsöverkant (RÖK) och denna lutnings övergång i rälhuvudets övre radie ska vara mindre än 15 mm.

| c) | En radie på minst 12 mm vid spårviddens hörn. |
| --- | --- |

c)

En radie på minst 12 mm vid spårviddens hörn.

| d) | Det horisontella avståndet mellan rälhuvudet och tangentialpunkten ska vara mellan 31 och 37 mm. |
| --- | --- |

d)

Det horisontella avståndet mellan rälhuvudet och tangentialpunkten ska vara mellan 31 och 37 mm.

Figur 1

Figur 1

Rälhuvudets profil

Rälhuvudets profil

Image

4.2.5.7   Rällutning

Rällutning

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

4.2.5.7.1   Spår

| 1. | Rälen ska luta inåt mot spårets mitt. |
| --- | --- |

1.

Rälen ska luta inåt mot spårets mitt.

| 2. | Rällutningen för en given järnvägslinje ska väljas i intervallet 1/20 till 1/40. |
| --- | --- |

2.

Rällutningen för en given järnvägslinje ska väljas i intervallet 1/20 till 1/40.

| 3. | Det fastställda värdet ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

3.

Det fastställda värdet ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

4.2.5.7.2   Krav på spårväxlar

| 1. | Rälen i spårväxlar ska utformas så att den antingen är vertikal eller lutande. |
| --- | --- |

1.

Rälen i spårväxlar ska utformas så att den antingen är vertikal eller lutande.

| 2. | Om rälen lutar ska den projekterade rällutningen i spårväxlar vara densamma som för spår. |
| --- | --- |

2.

Om rälen lutar ska den projekterade rällutningen i spårväxlar vara densamma som för spår.

| 3. | Lutningen kan åstadkommas genom profilering av rälhuvudets profil. |
| --- | --- |

3.

Lutningen kan åstadkommas genom profilering av rälhuvudets profil.

| 4. | För korta spåravsnitt mellan spårväxlar utan lutning är det tillåtet att lägga räls utan lutning. |
| --- | --- |

4.

För korta spåravsnitt mellan spårväxlar utan lutning är det tillåtet att lägga räls utan lutning.

| 5. | En kort övergång från lutad räls till vertikal räls tillåts. |
| --- | --- |

5.

En kort övergång från lutad räls till vertikal räls tillåts.

4.2.5.8   Spårstyvhet

Spårstyvhet

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Kraven på spårstyvhet som ett komplett system är en öppen punkt. |
| --- | --- |

1.

Kraven på spårstyvhet som ett komplett system är en öppen punkt.

4.2.6   Spårväxlar

Spårväxlar

4.2.6.1   Förreglingsanordningar

Förreglingsanordningar

TSD-linjekategorier IV-P, IV-F, IV-M, VI-P, VI-F och VI-M

TSD-linjekategorier IV-P, IV-F, IV-M, VI-P, VI-F och VI-M

| 1. | Alla rörliga delar i spårväxlar ska utrustas med förreglingsanordningar, utom på rangerbangårdar och andra spår som endast används vid växling. |
| --- | --- |

1.

Alla rörliga delar i spårväxlar ska utrustas med förreglingsanordningar, utom på rangerbangårdar och andra spår som endast används vid växling.

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M

| 2. | Alla rörliga delar i spårväxlar ska utrustas med förreglingsanordningar om den maximala hastigheten är högre än 40 km/tim och om de inte uteslutande används i växelns medriktning. |
| --- | --- |

2.

Alla rörliga delar i spårväxlar ska utrustas med förreglingsanordningar om den maximala hastigheten är högre än 40 km/tim och om de inte uteslutande används i växelns medriktning.

4.2.6.2   Geometri för spårväxlar i drift

Geometri för spårväxlar i drift

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | I detta avsnitt anger TSD:n gränsvärden vid drift som är förenliga med de geometriska egenskaperna för hjulpar så som de definieras i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik. Det kommer att vara infrastrukturförvaltarens uppgift att bestämma projekteringsvärdena och att med hjälp av underhållsplanen se till att värdena vid drift inte hamnar utanför TSD-gränsvärdena. Dessa gränsvärden anges som gränser för omedelbar åtgärd.

  Figur 2


  Avrundning av korsningsspets i spårväxel med fast korsning |
| --- | --- |

1.

I detta avsnitt anger TSD:n gränsvärden vid drift som är förenliga med de geometriska egenskaperna för hjulpar så som de definieras i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik. Det kommer att vara infrastrukturförvaltarens uppgift att bestämma projekteringsvärdena och att med hjälp av underhållsplanen se till att värdena vid drift inte hamnar utanför TSD-gränsvärdena. Dessa gränsvärden anges som gränser för omedelbar åtgärd.

Figur 2

Figur 2

Avrundning av korsningsspets i spårväxel med fast korsning

Avrundning av korsningsspets i spårväxel med fast korsning

Image

| 2. | De tekniska egenskaperna för spårväxlar ska uppfylla följande driftsvärden:






  a) | Största värde för fri hjulpassage i spårväxlar: 1 380 mm.
  Detta värde kan ökas om infrastrukturförvaltaren kan påvisa att spårväxelns omläggnings- och förreglingssystem kan motstå hjulparets laterala islagskrafter. |
| --- | --- | --- |

2.

De tekniska egenskaperna för spårväxlar ska uppfylla följande driftsvärden:

a)

Största värde för fri hjulpassage i spårväxlar: 1 380 mm.

Detta värde kan ökas om infrastrukturförvaltaren kan påvisa att spårväxelns omläggnings- och förreglingssystem kan motstå hjulparets laterala islagskrafter.

| b) | Minsta värde för moträlsavståndet för korsningar med fast spets: 1 392 mm.
  Detta värde mäts 14 mm under rälsöverkanten, och den teoretiska referenslinjen, vid ett lämpligt avstånd bakom den verkliga korsningsspetsen (RP) enligt den schematiska bilden i figur 2. Detta värde kan minskas för korsningar med avrundad korsningsspets. I detta fall ska infrastrukturförvaltaren påvisa att avrundad korsningsspets är tillräckligt för att garantera att hjulet inte vidrör spetsen vid den verkliga korsningsspetsen (RP). |
| --- | --- |

b)

Minsta värde för moträlsavståndet för korsningar med fast spets: 1 392 mm.

Detta värde mäts 14 mm under rälsöverkanten, och den teoretiska referenslinjen, vid ett lämpligt avstånd bakom den verkliga korsningsspetsen (RP) enligt den schematiska bilden i figur 2. Detta värde kan minskas för korsningar med avrundad korsningsspets. I detta fall ska infrastrukturförvaltaren påvisa att avrundad korsningsspets är tillräckligt för att garantera att hjulet inte vidrör spetsen vid den verkliga korsningsspetsen (RP).

| c) | Största värde för fri hjulpassage i växelkorsningsspetsen: 1 356 mm. |
| --- | --- |

c)

Största värde för fri hjulpassage i växelkorsningsspetsen: 1 356 mm.

| d) | Största värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 1 380 mm. |
| --- | --- |

d)

Största värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 1 380 mm.

| e) | Flänsrännans minsta bredd: 38 mm. |
| --- | --- |

e)

Flänsrännans minsta bredd: 38 mm.

| f) | Flänsrännans minsta djup: 40 mm. |
| --- | --- |

f)

Flänsrännans minsta djup: 40 mm.

| g) | Moträlens maximala överhöjd: 70 mm. |
| --- | --- |

g)

Moträlens maximala överhöjd: 70 mm.

| 3. | Alla relevanta krav på spårväxlar är också tillämpbara på andra tekniska lösningar som använder växeltungor, till exempel sidomodifierare som används i spår med flera spårvidder. |
| --- | --- |

3.

Alla relevanta krav på spårväxlar är också tillämpbara på andra tekniska lösningar som använder växeltungor, till exempel sidomodifierare som används i spår med flera spårvidder.

4.2.6.3   Längsta ostyrda längd för fasta dubbelspetsade korsningar

Längsta ostyrda längd för fasta dubbelspetsade korsningar

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Projekteringsvärdet för den högsta ostyrda längden ska motsvara 1 till 9 (tanα=0,11, α=6°20’) dubbelspetsad korsning med en minst 45 mm förhöjd moträl och som är förknippad med en minsta hjuldiameter på 330 mm i genomgående spår. |
| --- | --- |

1.

Projekteringsvärdet för den högsta ostyrda längden ska motsvara 1 till 9 (tanα=0,11, α=6°20’) dubbelspetsad korsning med en minst 45 mm förhöjd moträl och som är förknippad med en minsta hjuldiameter på 330 mm i genomgående spår.

4.2.7   Spårets förmåga att motstå pålagda laster

Spårets förmåga att motstå pålagda laster

4.2.7.1   Spårets förmåga att motstå vertikala laster

Spårets förmåga att motstå vertikala laster

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Spåret inklusive spårväxlar, ska utformas för att minst motstå följande krafter:






  a) | Axellasten enligt prestandaparametrarna för TSD-linjekategorier som definieras i tabell 3. |
| --- | --- | --- |

1.

Spåret inklusive spårväxlar, ska utformas för att minst motstå följande krafter:

a)

Axellasten enligt prestandaparametrarna för TSD-linjekategorier som definieras i tabell 3.

| b) | Den högsta tillåtna dynamiska hjulbelastningen som ett hjulpar påverkar spåret med. TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik definierar en gräns för högsta dynamiska hjulbelastning för angivna provförhållanden. Spårets motståndsförmåga mot vertikala belastningar ska vara förenligt med dessa värden. |
| --- | --- |

b)

Den högsta tillåtna dynamiska hjulbelastningen som ett hjulpar påverkar spåret med. TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik definierar en gräns för högsta dynamiska hjulbelastning för angivna provförhållanden. Spårets motståndsförmåga mot vertikala belastningar ska vara förenligt med dessa värden.

| c) | Den högsta tillåtna kvasistatiska hjulbelastningen som ett hjulpar påverkar spåret med. TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik definierar en gräns för högsta kvasistatiska hjulbelastning för angivna provförhållanden. Spårets motståndsförmåga mot vertikala belastningar ska vara förenligt med dessa värden. |
| --- | --- |

c)

Den högsta tillåtna kvasistatiska hjulbelastningen som ett hjulpar påverkar spåret med. TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik definierar en gräns för högsta kvasistatiska hjulbelastning för angivna provförhållanden. Spårets motståndsförmåga mot vertikala belastningar ska vara förenligt med dessa värden.

4.2.7.2   Spårets longitudinella motståndsförmåga

Spårets longitudinella motståndsförmåga

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

4.2.7.2.1   Dimensionerande krafter

| 1. | Spåret inklusive spårväxlar, ska utformas för att minst motstå longitudinella krafter som uppstår från bromsning. TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik definierar gränsvärden för retardation som ska användas för att fastställa de longitudinella krafterna som uppstår vid bromsning. |
| --- | --- |

1.

Spåret inklusive spårväxlar, ska utformas för att minst motstå longitudinella krafter som uppstår från bromsning. TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik definierar gränsvärden för retardation som ska användas för att fastställa de longitudinella krafterna som uppstår vid bromsning.

| 2. | Spåret ska också dimensioneras så att det tål longitudinella termiska krafter som uppkommer på grund av temperaturförändringar i rälen och så att risken för utknäckning av spåret minimeras. |
| --- | --- |

2.

Spåret ska också dimensioneras så att det tål longitudinella termiska krafter som uppkommer på grund av temperaturförändringar i rälen och så att risken för utknäckning av spåret minimeras.

4.2.7.2.2   Kompatibilitet med bromssystem

| 1. | Spåret ska vara utformat så att det klarar nödbromsning med magnetskenbromsar. |
| --- | --- |

1.

Spåret ska vara utformat så att det klarar nödbromsning med magnetskenbromsar.

| 2. | I infrastrukturregistret ska information ges om huruvida den spårtyp som har valts är kompatibel eller ej med bromssystem som inte är beroende av adhesionsförhållandena mellan hjul och räl vid normal bromsning och vid nödbromsning. Bromssystem som inte är beroende av adhesionsförhållanden mellan hjul och räl omfattar magnetskenbromsar och virvelströmsbromsar. |
| --- | --- |

2.

I infrastrukturregistret ska information ges om huruvida den spårtyp som har valts är kompatibel eller ej med bromssystem som inte är beroende av adhesionsförhållandena mellan hjul och räl vid normal bromsning och vid nödbromsning. Bromssystem som inte är beroende av adhesionsförhållanden mellan hjul och räl omfattar magnetskenbromsar och virvelströmsbromsar.

| 3. | Om spåret är kompatibelt med bromssystem som är oberoende av adhesionsförhållanden, ska sådana begränsningar för bromssystemets användning som är nödvändiga för att kompatibilitet ska uppnås anges i infrastrukturregistret. Hänsyn ska tas till lokala klimatförhållanden och förväntat antal upprepade bromsningarna på en viss plats. |
| --- | --- |

3.

Om spåret är kompatibelt med bromssystem som är oberoende av adhesionsförhållanden, ska sådana begränsningar för bromssystemets användning som är nödvändiga för att kompatibilitet ska uppnås anges i infrastrukturregistret. Hänsyn ska tas till lokala klimatförhållanden och förväntat antal upprepade bromsningarna på en viss plats.

4.2.7.3   Spårets laterala motståndsförmåga

Spårets laterala motståndsförmåga

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Spåret, inklusive spårväxlar, ska dimensioneras för att minst motstå följande:






  a) | Den maximala totala dynamiska laterala kraften som ett hjulpar påverkar spåret med. I TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik definieras en gräns för de laterala krafter som ett hjulpar påverkar spåret med. Spårets sidomotstånd ska klara dessa värden. |
| --- | --- | --- |

1.

Spåret, inklusive spårväxlar, ska dimensioneras för att minst motstå följande:

a)

Den maximala totala dynamiska laterala kraften som ett hjulpar påverkar spåret med. I TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik definieras en gräns för de laterala krafter som ett hjulpar påverkar spåret med. Spårets sidomotstånd ska klara dessa värden.

| b) | Den kvasistatiska lateralkraften som ett hjulpar påverkar spåret med. I TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik definieras en gräns för den kvasistatiska lateralkraften Yqst för angivna radie- och provförhållanden. Spårets sidomotstånd ska klara dessa värden. |
| --- | --- |

b)

Den kvasistatiska lateralkraften som ett hjulpar påverkar spåret med. I TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik definieras en gräns för den kvasistatiska lateralkraften Yqst för angivna radie- och provförhållanden. Spårets sidomotstånd ska klara dessa värden.

4.2.8   Konstruktionernas förmåga att motstå belastningar från trafiken

Konstruktionernas förmåga att motstå belastningar från trafiken

| 1. | Kraven i EN 1991-2:2003 och bilaga A2 till EN 1990:2002 som utfärdats som EN 1990:2002/A1:2005 och som anges i detta kapitel av TSD:n ska tillämpas i enlighet med motsvarande bestämmelser i de nationella bilagorna till dessa standarder om sådana finns. |
| --- | --- |

1.

Kraven i EN 1991-2:2003 och bilaga A2 till EN 1990:2002 som utfärdats som EN 1990:2002/A1:2005 och som anges i detta kapitel av TSD:n ska tillämpas i enlighet med motsvarande bestämmelser i de nationella bilagorna till dessa standarder om sådana finns.

4.2.8.1   Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken

Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken

Alla TSD-linjekategorier – endast för nya konstruktioner på nya eller befintliga linjer

Alla TSD-linjekategorier – endast för nya konstruktioner på nya eller befintliga linjer

4.2.8.1.1   Vertikala belastningar

| 1. | Broar ska dimensioneras så att de kan motstå vertikala belastningar i enlighet med följande belastningsmodeller, enligt definition i EN 1991-2:2003:






  a) | Belastningsmodell 71, enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.3.2.2 P |
| --- | --- | --- |

1.

Broar ska dimensioneras så att de kan motstå vertikala belastningar i enlighet med följande belastningsmodeller, enligt definition i EN 1991-2:2003:

a)

Belastningsmodell 71, enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.3.2.2 P

| b) | Dessutom, belastningsmodell SW/0 för kontinuerliga broar, enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.3.3.3 P |
| --- | --- |

b)

Dessutom, belastningsmodell SW/0 för kontinuerliga broar, enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.3.3.3 P

| 2. | Belastningsmodellerna ska multipliceras med koefficienten alfa (α), enligt EN 1991-2:2003, punkterna 6.3.2.3 P och 6.3.3.5 P. |
| --- | --- |

2.

Belastningsmodellerna ska multipliceras med koefficienten alfa (α), enligt EN 1991-2:2003, punkterna 6.3.2.3 P och 6.3.3.5 P.

| 3. | Värdet på alfa (α) ska vara lika med eller större än de värden som anges i tabell 6.

  Tabell 6


  Koefficienten alfa (α) för utformning av nya broar







  Typer av linjer eller TSD-linjekategorier | Minsta koefficienten alfa (α) |
| --- | --- | --- |
| IV | 1,1 |
| V | 1,0 |
| VI | 1,1 |
| VII-P | 0,83 |
| VII-F, VII-M | 0,91 |

3.

Värdet på alfa (α) ska vara lika med eller större än de värden som anges i tabell 6.

Tabell 6

Tabell 6

Koefficienten alfa (α) för utformning av nya broar

Koefficienten alfa (α) för utformning av nya broar

Typer av linjer eller TSD-linjekategorier

Minsta koefficienten alfa (α)

IV

1,1

V

1,0

VI

1,1

VII-P

0,83

VII-F, VII-M

0,91

| 4. | Belastningseffekterna från belastningsmodellerna ska ökas med hjälp av den dynamiska koefficienten phi (Φ), enligt EN 1991-2:2003 punkterna 6.4.3.1 P och 6.4.5.2.2. |
| --- | --- |

4.

Belastningseffekterna från belastningsmodellerna ska ökas med hjälp av den dynamiska koefficienten phi (Φ), enligt EN 1991-2:2003 punkterna 6.4.3.1 P och 6.4.5.2.2.

4.2.8.1.2   Centrifugalkrafter

| 1. | När spåret på en bro ligger i horisontalradie över hela eller en del av brons längd ska hänsyn tas till centrifugalkraften vid dimensionering av bron, enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.5.1.2, 4 P, 7. |
| --- | --- |

1.

När spåret på en bro ligger i horisontalradie över hela eller en del av brons längd ska hänsyn tas till centrifugalkraften vid dimensionering av bron, enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.5.1.2, 4 P, 7.

4.2.8.1.3   Sidokrafter

| 1. | Hänsyn ska tas till sidokrafter vid dimensionering av broar, enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.5.2. |
| --- | --- |

1.

Hänsyn ska tas till sidokrafter vid dimensionering av broar, enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.5.2.

4.2.8.1.4   Accelerationskraft och bromskraft (longitudinella belastningar)

| 1. | Hänsyn ska tas till accelerationskraft och bromskraft vid utformningar av broar, enligt EN 1991-2:2003, punkterna 6.5.3.2 P, 4, 5 och 6. Riktningen på accelerationskrafterna och bromskrafterna ska ta hänsyn till de tillåtna körriktningarna på varje spår. |
| --- | --- |

1.

Hänsyn ska tas till accelerationskraft och bromskraft vid utformningar av broar, enligt EN 1991-2:2003, punkterna 6.5.3.2 P, 4, 5 och 6. Riktningen på accelerationskrafterna och bromskrafterna ska ta hänsyn till de tillåtna körriktningarna på varje spår.

4.2.8.1.5   Spårets projekterade skevning med hänsyn till belastningar från järnvägstrafiken

| 1. | Den maximala projekterade skevningen hos spåret med hänsyn till belastningar från järnvägstrafiken får inte överskrida de värden som fastställs i punkt A2.4.4.2.2.3 P i bilaga A2 till EN 1990:2002 som utfärdats enligt EN 1990:2002/A1:2005. Den totala projekterade skevningen omfattar alla skevningar som kan finnas i spåret när bron inte utsätts för belastningar från järnvägstrafiken plus spårets skevning till följd av brons totala deformation under inverkan av last från järnvägstrafik. |
| --- | --- |

1.

Den maximala projekterade skevningen hos spåret med hänsyn till belastningar från järnvägstrafiken får inte överskrida de värden som fastställs i punkt A2.4.4.2.2.3 P i bilaga A2 till EN 1990:2002 som utfärdats enligt EN 1990:2002/A1:2005. Den totala projekterade skevningen omfattar alla skevningar som kan finnas i spåret när bron inte utsätts för belastningar från järnvägstrafiken plus spårets skevning till följd av brons totala deformation under inverkan av last från järnvägstrafik.

4.2.8.2   Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter

Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter

Alla TSD-linjekategorier – endast för nya konstruktioner på nya och befintliga linjer

Alla TSD-linjekategorier – endast för nya konstruktioner på nya och befintliga linjer

| 1. | Markarbeten ska utformas för att stödja vertikala belastningar enligt belastningsmodell 71, enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.3.6.4. |
| --- | --- |

1.

Markarbeten ska utformas för att stödja vertikala belastningar enligt belastningsmodell 71, enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.3.6.4.

| 2. | Belastningsmodell 71 ska multipliceras med koefficienten alfa (α), enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.3.2.3 P. Värdet på α ska vara lika med eller större än de värden som anges i tabell 6. |
| --- | --- |

2.

Belastningsmodell 71 ska multipliceras med koefficienten alfa (α), enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.3.2.3 P. Värdet på α ska vara lika med eller större än de värden som anges i tabell 6.

4.2.8.3   Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår

Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår

Alla TSD-linjekategorier – endast för nya konstruktioner på nya och befintliga linjer

Alla TSD-linjekategorier – endast för nya konstruktioner på nya och befintliga linjer

| 1. | Hänsyn ska tas till aerodynamiska krafter på grund av tåg som passerar, enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.6. |
| --- | --- |

1.

Hänsyn ska tas till aerodynamiska krafter på grund av tåg som passerar, enligt EN 1991-2:2003, punkt 6.6.

4.2.8.4   Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken

Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken

Alla TSD-linjekategorier – endast för befintliga konstruktioner på nya eller befintliga linjer

Alla TSD-linjekategorier – endast för befintliga konstruktioner på nya eller befintliga linjer

| 1. | Broar och markarbeten ska uppnå en specificerad nivå av driftskompatibilitet enligt TSD-linjekategori enligt definitionen i avsnitt 4.2.1. |
| --- | --- |

1.

Broar och markarbeten ska uppnå en specificerad nivå av driftskompatibilitet enligt TSD-linjekategori enligt definitionen i avsnitt 4.2.1.

| 2. | Minimikraven på konstruktioners förmåga för varje TSD-linjekategori visas i bilaga E. Värdena motsvarar den minsta målnivån som strukturer måste klara av för att linjen ska kunna anses vara driftskompatibel. |
| --- | --- |

2.

Minimikraven på konstruktioners förmåga för varje TSD-linjekategori visas i bilaga E. Värdena motsvarar den minsta målnivån som strukturer måste klara av för att linjen ska kunna anses vara driftskompatibel.

| 3. | Följande fall är relevanta:






  a) | Om en befintlig konstruktion ersätts med en ny konstruktion ska den nya konstruktionen följa kraven i kapitel 4.2.8.1 eller 4.2.8.2 |
| --- | --- | --- |

3.

Följande fall är relevanta:

a)

Om en befintlig konstruktion ersätts med en ny konstruktion ska den nya konstruktionen följa kraven i kapitel 4.2.8.1 eller 4.2.8.2

| b) | Om den lägsta förmågan hos befintliga konstruktioner uttryckt i den publicerade EN-linjekategorin och den tillåtna hastigheten, uppfyller kraven i bilaga E då uppfyller de befintliga konstruktionerna de relevanta driftskompatibilitetskraven. |
| --- | --- |

b)

Om den lägsta förmågan hos befintliga konstruktioner uttryckt i den publicerade EN-linjekategorin och den tillåtna hastigheten, uppfyller kraven i bilaga E då uppfyller de befintliga konstruktionerna de relevanta driftskompatibilitetskraven.

| c) | Om förmågan hos en befintlig konstruktion inte uppfyller kraven i bilaga E och arbeten håller på att utföras för att öka konstruktionens förmåga (t.ex. förstärkning) så att kraven i TSD:n uppfylls (och konstruktionen inte kan ersättas med en ny konstruktion), då ska konstruktionen utformas så att den överensstämmer med kraven i bilaga E. |
| --- | --- |

c)

Om förmågan hos en befintlig konstruktion inte uppfyller kraven i bilaga E och arbeten håller på att utföras för att öka konstruktionens förmåga (t.ex. förstärkning) så att kraven i TSD:n uppfylls (och konstruktionen inte kan ersättas med en ny konstruktion), då ska konstruktionen utformas så att den överensstämmer med kraven i bilaga E.

| 4. | När det gäller det brittiska järnvägsnätet får EN-linjekategori i punkterna 2 och 3 ovan ersättas av Route Availability-numret (RA) (tillhandahålls i enlighet med de nationella tekniska föreskrifterna som anmälts för detta ändamål) och följaktligen ersätts hänvisning till bilaga E med hänvisning till bilaga C. |
| --- | --- |

4.

När det gäller det brittiska järnvägsnätet får EN-linjekategori i punkterna 2 och 3 ovan ersättas av Route Availability-numret (RA) (tillhandahålls i enlighet med de nationella tekniska föreskrifterna som anmälts för detta ändamål) och följaktligen ersätts hänvisning till bilaga E med hänvisning till bilaga C.

4.2.9   Spårlägeskvalitet och gränsvärden för punktfel

Spårlägeskvalitet och gränsvärden för punktfel

4.2.9.1   Fastställande av gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns

Fastställande av gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Infrastrukturförvaltaren ska fastställa lämplig gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns för följande parametrar:






  a) | Sidoläge – standardavvikelser (endast varningsgräns). |
| --- | --- | --- |

1.

Infrastrukturförvaltaren ska fastställa lämplig gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns för följande parametrar:

a)

Sidoläge – standardavvikelser (endast varningsgräns).

| b) | Höjdläge – standardavvikelser (endast varningsgräns). |
| --- | --- |

b)

Höjdläge – standardavvikelser (endast varningsgräns).

| c) | Sidoläge – punktfel – genomsnittliga värden till toppvärden. |
| --- | --- |

c)

Sidoläge – punktfel – genomsnittliga värden till toppvärden.

| d) | Höjdläge – punktfel – genomsnittliga värden till toppvärden. |
| --- | --- |

d)

Höjdläge – punktfel – genomsnittliga värden till toppvärden.

| e) | Spårets skevning – punktfel – noll- till toppvärde om inte annat följer av de gränser för omedelbar åtgärd som anges i avsnitt 4.2.9.2. |
| --- | --- |

e)

Spårets skevning – punktfel – noll- till toppvärde om inte annat följer av de gränser för omedelbar åtgärd som anges i avsnitt 4.2.9.2.

| f) | Spårviddsvariation – punktfel – nominell spårvidd till toppvärde om inte annat följer av de gränser för omedelbar åtgärd som anges i avsnitt 4.2.9.3. |
| --- | --- |

f)

Spårviddsvariation – punktfel – nominell spårvidd till toppvärde om inte annat följer av de gränser för omedelbar åtgärd som anges i avsnitt 4.2.9.3.

| g) | Genomsnittlig spårvidd över 100 meters sträckor – nominell spårvidd till genomsnittsvärde om inte annat följer av de gränser för omedelbar åtgärd som anges i avsnitt 4.2.5.5.2. |
| --- | --- |

g)

Genomsnittlig spårvidd över 100 meters sträckor – nominell spårvidd till genomsnittsvärde om inte annat följer av de gränser för omedelbar åtgärd som anges i avsnitt 4.2.5.5.2.

| h) | Rälsförhöjning – projekterat värde upp till toppvärde om inte annat följer av de gränser för omedelbar åtgärd som anges i avsnitt 4.2.9.4. |
| --- | --- |

h)

Rälsförhöjning – projekterat värde upp till toppvärde om inte annat följer av de gränser för omedelbar åtgärd som anges i avsnitt 4.2.9.4.

| 2. | Mätvillkoren för dessa parametrar anges i kapitel 5 i EN 13848-1:2003 + A1:2008. |
| --- | --- |

2.

Mätvillkoren för dessa parametrar anges i kapitel 5 i EN 13848-1:2003 + A1:2008.

| 3. | Infrastrukturförvaltaren ska då dessa gränser fastställs ta hänsyn till de gränser för spårkvalitet som användes som underlag för godkännande av fordon. Kraven för godkännande av fordon fastställs i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik. |
| --- | --- |

3.

Infrastrukturförvaltaren ska då dessa gränser fastställs ta hänsyn till de gränser för spårkvalitet som användes som underlag för godkännande av fordon. Kraven för godkännande av fordon fastställs i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik.

| 4. | Gränsen för omedelbar åtgärd, underhållsgränsen och varningsgränsen som infrastrukturförvaltaren har antagit ska registreras i den underhållsplan som krävs enligt avsnitt 4.5.1 i denna TSD. |
| --- | --- |

4.

Gränsen för omedelbar åtgärd, underhållsgränsen och varningsgränsen som infrastrukturförvaltaren har antagit ska registreras i den underhållsplan som krävs enligt avsnitt 4.5.1 i denna TSD.

4.2.9.2   Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning

Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Gränser för omedelbar åtgärd för spårets skevning som ett punktfel anges som ett noll- till toppvärde. Spårets skevning definieras som den algebraiska skillnaden mellan två rälsförhöjningar som mätts upp med ett definierat inbördes avstånd mellan dem, normalt uttryckt som en gradient mellan två punkter vid vilken rälsförhöjningen mäts. Rälsförhöjningen mäts vid rälhuvudets nominella centrum. |
| --- | --- |

1.

Gränser för omedelbar åtgärd för spårets skevning som ett punktfel anges som ett noll- till toppvärde. Spårets skevning definieras som den algebraiska skillnaden mellan två rälsförhöjningar som mätts upp med ett definierat inbördes avstånd mellan dem, normalt uttryckt som en gradient mellan två punkter vid vilken rälsförhöjningen mäts. Rälsförhöjningen mäts vid rälhuvudets nominella centrum.

| 2. | Gränsvärdet för spårets skevning är en funktion av den mätbas (l) som tillämpas enligt formeln:
  Gränsvärde för spårets skevning = (20/l + 3)






  a) | där l är mätbasen (i m), med 1,3 m ≤ l ≤ 20 m, |
| --- | --- | --- |

2.

Gränsvärdet för spårets skevning är en funktion av den mätbas (l) som tillämpas enligt formeln:

Gränsvärde för spårets skevning = (20/l + 3)

a)

där l är mätbasen (i m), med 1,3 m ≤ l ≤ 20 m,

| b) | med ett maximalt värde på 7 mm/m. |
| --- | --- |

b)

med ett maximalt värde på 7 mm/m.

Figur 3

Figur 3

Gränsvärde för spårets skevning för TSD-linjekategorier

Gränsvärde för spårets skevning för TSD-linjekategorier

Image

| 3. | Infrastrukturförvaltaren ska i underhållsplanen ange den bas som ska användas vid mätningen av spåret för att kontrollera om detta krav är uppfyllt. Mätbasen ska innefatta minst en mätbas mellan 2 och 5 m. |
| --- | --- |

3.

Infrastrukturförvaltaren ska i underhållsplanen ange den bas som ska användas vid mätningen av spåret för att kontrollera om detta krav är uppfyllt. Mätbasen ska innefatta minst en mätbas mellan 2 och 5 m.

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, V-F, V-M, VI-F, VI-M, VII-F och VII-M

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, V-F, V-M, VI-F, VI-M, VII-F och VII-M

| 4. | Om den horisontella kurvradien är mindre än 420 m och rälsförhöjning D> (R - 100)/2 ska spårets skevning begränsas enligt formeln: Gränsvärde för spårets skevning = (20/l + 1,5), med ett högsta värde mellan 6 mm/m och 3 mm/m, beroende på skevningens mätbas enligt figur 4.

  Figur 4


  Gränsvärde för spårets skevning i kurvor med små radier på linjer för godstrafik och på linjer med blandad trafik |
| --- | --- |

4.

Om den horisontella kurvradien är mindre än 420 m och rälsförhöjning D> (R - 100)/2 ska spårets skevning begränsas enligt formeln: Gränsvärde för spårets skevning = (20/l + 1,5), med ett högsta värde mellan 6 mm/m och 3 mm/m, beroende på skevningens mätbas enligt figur 4.

Figur 4

Figur 4

Gränsvärde för spårets skevning i kurvor med små radier på linjer för godstrafik och på linjer med blandad trafik

Gränsvärde för spårets skevning i kurvor med små radier på linjer för godstrafik och på linjer med blandad trafik

Image

4.2.9.3   Gräns för omedelbar åtgärd för spårviddsvariation

Gräns för omedelbar åtgärd för spårviddsvariation

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

Gränser för omedelbar åtgärd för spårviddsvariation anges i tabell 7.

Tabell 7

Tabell 7

Gränser för omedelbar åtgärd för spårviddsvariation

Gränser för omedelbar åtgärd för spårviddsvariation

| Hastighet
  (km/tim) | Mått
  (mm) |
| --- | --- |
| | Nominell spårvidd till toppvärde |
| | Minsta spårvidd | Högsta spårvidd |
| V ≤ 80 | -9 | +35 |
| 80 < V ≤ 120 | -9 | +35 |
| 120 < V ≤ 160 | -8 | +35 |
| 160 < V ≤ 200 | -7 | +28 |

Hastighet

(km/tim)

Mått

(mm)

Nominell spårvidd till toppvärde

Minsta spårvidd

Högsta spårvidd

V ≤ 80

-9

+35

80 < V ≤ 120

-9

+35

120 < V ≤ 160

-8

+35

160 < V ≤ 200

-7

+28

4.2.9.4   Gräns för omedelbar åtgärd för rälsförhöjning

Gräns för omedelbar åtgärd för rälsförhöjning

TSD-linjekategorier IV-P, V-P, VI-P och VII-P

TSD-linjekategorier IV-P, V-P, VI-P och VII-P

| 1. | Rälsförhöjningen i drift ska hållas inom +/- 20 mm från projekterad rälsförhöjning, men den maximala rälsförhöjningen som tillåts under drift är 190 mm. |
| --- | --- |

1.

Rälsförhöjningen i drift ska hållas inom +/- 20 mm från projekterad rälsförhöjning, men den maximala rälsförhöjningen som tillåts under drift är 190 mm.

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, V-F, V-M, VI-F, VI-M, VII-F och VII-M

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, V-F, V-M, VI-F, VI-M, VII-F och VII-M

| 2. | Rälsförhöjningen i drift ska hållas inom +/- 20 mm från projekterad rälsförhöjning, men den maximala rälsförhöjningen som tillåts under drift är 170 mm. |
| --- | --- |

2.

Rälsförhöjningen i drift ska hållas inom +/- 20 mm från projekterad rälsförhöjning, men den maximala rälsförhöjningen som tillåts under drift är 170 mm.

4.2.10   Plattformar

Plattformar

| 1. | Kraven i denna punkt gäller endast passagerarplattformar vid vilka tåg som överensstämmer med TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik avses stanna under normal drift. |
| --- | --- |

1.

Kraven i denna punkt gäller endast passagerarplattformar vid vilka tåg som överensstämmer med TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik avses stanna under normal drift.

4.2.10.1   Användbar plattformslängd

Användbar plattformslängd

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Plattformens längd ska vara tillräcklig för att hantera det längsta driftskompatibla tåget som avses stanna vid plattformen i normal drift. När man fastställer längden på tågen som avses stanna vid plattformen, ska hänsyn tas både till de nuvarande driftskraven och till de driftskrav som kan anses rimliga minst tio år efter att plattformen har tagits i bruk. |
| --- | --- |

1.

Plattformens längd ska vara tillräcklig för att hantera det längsta driftskompatibla tåget som avses stanna vid plattformen i normal drift. När man fastställer längden på tågen som avses stanna vid plattformen, ska hänsyn tas både till de nuvarande driftskraven och till de driftskrav som kan anses rimliga minst tio år efter att plattformen har tagits i bruk.

| 2. | Det är tillåtet att endast bygga den plattformslängd som krävs för nuvarande driftskrav förutsatt att man förbereder för framtida driftskrav som kan förutses. |
| --- | --- |

2.

Det är tillåtet att endast bygga den plattformslängd som krävs för nuvarande driftskrav förutsatt att man förbereder för framtida driftskrav som kan förutses.

| 3. | Den användbara plattformslängden ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

3.

Den användbara plattformslängden ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

4.2.10.2   Plattformens bredd och kant

Plattformens bredd och kant

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | I TSD Tillgänglighet för funktionshindrade fastställs kraven för plattformens bredd och kant. |
| --- | --- |

1.

I TSD Tillgänglighet för funktionshindrade fastställs kraven för plattformens bredd och kant.

4.2.10.3   Plattformens slut

Plattformens slut

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | I TSD Tillgänglighet för funktionshindrade fastställs kraven för plattformens slut. |
| --- | --- |

1.

I TSD Tillgänglighet för funktionshindrade fastställs kraven för plattformens slut.

4.2.10.4   Plattformens höjd

Plattformens höjd

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | I TSD Tillgänglighet för funktionshindrade fastställs kraven för plattformens höjd. |
| --- | --- |

1.

I TSD Tillgänglighet för funktionshindrade fastställs kraven för plattformens höjd.

4.2.10.5   Plattformskantens läge

Plattformskantens läge

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | I TSD Tillgänglighet för funktionshindrade fastställs kraven för plattformskantens läge. |
| --- | --- |

1.

I TSD Tillgänglighet för funktionshindrade fastställs kraven för plattformskantens läge.

4.2.11   Hälsa, säkerhet och miljö

Hälsa, säkerhet och miljö

4.2.11.1   Största tryckvariation i tunnlar

Största tryckvariation i tunnlar

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Den största tryckvariationen i tunnlar och underjordiska konstruktioner utefter varje tåg som följer TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik som är avsett att trafikera den specifika tunneln i hastigheter som är högre än 190 km/tim, får inte överstiga 10 kPa under den tid som tunneln passeras med för tunneln högsta tillåtna hastighet. |
| --- | --- |

1.

Den största tryckvariationen i tunnlar och underjordiska konstruktioner utefter varje tåg som följer TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik som är avsett att trafikera den specifika tunneln i hastigheter som är högre än 190 km/tim, får inte överstiga 10 kPa under den tid som tunneln passeras med för tunneln högsta tillåtna hastighet.

4.2.11.2   Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder

Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Bullergränser och begränsande åtgärder är en öppen punkt. |
| --- | --- |

1.

Bullergränser och begränsande åtgärder är en öppen punkt.

| 2. | Vibrationsgränser och begränsande åtgärder är en öppen punkt. |
| --- | --- |

2.

Vibrationsgränser och begränsande åtgärder är en öppen punkt.

4.2.11.3   Skydd mot elolyckor

Skydd mot elolyckor

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | De krav för skydd mot elolyckor från systemet för drivström säkerställs genom bestämmelser i TSD Energi för konventionell trafik om skyddsåtgärder i kontaktledningssystem. |
| --- | --- |

1.

De krav för skydd mot elolyckor från systemet för drivström säkerställs genom bestämmelser i TSD Energi för konventionell trafik om skyddsåtgärder i kontaktledningssystem.

4.2.11.4   Säkerhet i järnvägstunnlar

Säkerhet i järnvägstunnlar

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Kraven på säkerhet i järnvägstunnlar fastställs i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar. |
| --- | --- |

1.

Kraven på säkerhet i järnvägstunnlar fastställs i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar.

4.2.11.5   Sidvindseffekter

Sidvindseffekter

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Kraven för begränsning av sidvindseffekter är en öppen punkt. |
| --- | --- |

1.

Kraven för begränsning av sidvindseffekter är en öppen punkt.

4.2.12   Driftsbestämmelser

Driftsbestämmelser

4.2.12.1   Avståndsskyltar

Avståndsskyltar

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Avståndsskyltar ska finnas med jämna mellanrum längs spåret. |
| --- | --- |

1.

Avståndsskyltar ska finnas med jämna mellanrum längs spåret.

| 2. | Det nominella avståndet mellan avståndsskyltar ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

2.

Det nominella avståndet mellan avståndsskyltar ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

4.2.13   Fasta installationer för service av tåg

Fasta installationer för service av tåg

4.2.13.1   Allmänt

Allmänt

| 1. | I avsnitt 4.2.13 beskrivs de delar av infrastrukturen inom delsystemet Underhåll som krävs för service av tåg. |
| --- | --- |

1.

I avsnitt 4.2.13 beskrivs de delar av infrastrukturen inom delsystemet Underhåll som krävs för service av tåg.

| 2. | Placeringen och typen av fasta installationer för service av tåg ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

2.

Placeringen och typen av fasta installationer för service av tåg ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

4.2.13.2   Toalettömning

Toalettömning

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Fasta installationer för toalettömning ska överensstämma med egenskaperna för slutna toalettsystem som anges i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik. |
| --- | --- |

1.

Fasta installationer för toalettömning ska överensstämma med egenskaperna för slutna toalettsystem som anges i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik.

4.2.13.3   Utrustning för utvändig rengöring av tåg

Utrustning för utvändig rengöring av tåg

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | När en tvättanläggning finns ska den kunna rengöra utsidorna på en- och tvåvåningståg som har en höjd på






  a) | 1 000 till 3 500 mm för envåningståg, |
| --- | --- | --- |

1.

När en tvättanläggning finns ska den kunna rengöra utsidorna på en- och tvåvåningståg som har en höjd på

a)

1 000 till 3 500 mm för envåningståg,

| b) | 500 till 4 300 mm för tvåvåningståg. |
| --- | --- |

b)

500 till 4 300 mm för tvåvåningståg.

| 2. | Tvättanläggningen ska vara utformad så att tåg kan passera den med en hastighet på mellan 2 och 5 km/tim. |
| --- | --- |

2.

Tvättanläggningen ska vara utformad så att tåg kan passera den med en hastighet på mellan 2 och 5 km/tim.

4.2.13.4   Vattenpåfyllning

Vattenpåfyllning

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Fast utrustning för vattenpåfyllning ska överensstämma med egenskaperna för det vattensystem som anges i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik. |
| --- | --- |

1.

Fast utrustning för vattenpåfyllning ska överensstämma med egenskaperna för det vattensystem som anges i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik.

| 2. | Fast utrustning för vattenpåfyllning för det driftskompatibla nätet ska matas med dricksvatten som uppfyller kraven i rådets direktiv 98/83/EG (1). |
| --- | --- |

2.

Fast utrustning för vattenpåfyllning för det driftskompatibla nätet ska matas med dricksvatten som uppfyller kraven i rådets direktiv 98/83/EG (1).

1

| 3. | Utrustningens verkningssätt ska säkerställa att vattnet som levereras till den rullande materielen överensstämmer med den kvalitet som anges i direktiv 98/83/EG. |
| --- | --- |

3.

Utrustningens verkningssätt ska säkerställa att vattnet som levereras till den rullande materielen överensstämmer med den kvalitet som anges i direktiv 98/83/EG.

4.2.13.5   Bränslepåfyllning

Bränslepåfyllning

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Bränslepåfyllningsutrustningen ska överensstämma med egenskaperna för det bränslesystem som anges i TSD Rullande materiel för konventionell trafik. |
| --- | --- |

1.

Bränslepåfyllningsutrustningen ska överensstämma med egenskaperna för det bränslesystem som anges i TSD Rullande materiel för konventionell trafik.

4.2.13.6   Strömförsörjning VID SERVICE

Strömförsörjning VID SERVICE

Alla TSD-linjekategorier

Alla TSD-linjekategorier

| 1. | Om så föreskrivs ska strömförsörjning vid service ske med hjälp av ett eller flera av de strömförsörjningssystem som anges i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik. |
| --- | --- |

1.

Om så föreskrivs ska strömförsörjning vid service ske med hjälp av ett eller flera av de strömförsörjningssystem som anges i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik.

4.3   Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

När det gäller teknisk kompatibilitet finns följande gränssnitt mellan delsystemet Infrastruktur och övriga delsystem:

4.3.1   Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel

Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel

Tabell 8

Tabell 8

Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel, TSD Lok och passagerarfordon

Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel, TSD Lok och passagerarfordon

| Gränssnitt | Hänvisning i TSD Infrastruktur för konventionell trafik | Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon för konventionell trafik |
| --- | --- | --- |
| Spårvidd | 4.2.5.1 | Nominell spårvidd |

Gränssnitt

Hänvisning i TSD Infrastruktur för konventionell trafik

Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon för konventionell trafik

Spårvidd

4.2.5.1

Nominell spårvidd

| 4.2.5.6 | Rälhuvudets profil för spår |
| --- | --- |

4.2.5.6

Rälhuvudets profil för spår

| 4.2.6.2 | Geometri för spårväxlar i drift |
| --- | --- |

4.2.6.2

Geometri för spårväxlar i drift

| 4.2.3.5.2.1 | Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulparen |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.1

Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulparen

| 4.2.3.5.2.2 | Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulen |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.2

Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulen

Profiler

| 4.2.4.1 | Fria rummet |
| --- | --- |

4.2.4.1

Fria rummet

| 4.2.4.2 | Spåravstånd |
| --- | --- |

4.2.4.2

Spåravstånd

| 4.2.4.5 | Minsta vertikala kurvradie |
| --- | --- |

4.2.4.5

Minsta vertikala kurvradie

| 4.2.3.1 | Hantering av profiler |
| --- | --- |

4.2.3.1

Hantering av profiler

Axellast och axelavstånd

| 4.2.7.1 | Spårets förmåga att motstå vertikala laster |
| --- | --- |

4.2.7.1

Spårets förmåga att motstå vertikala laster

| 4.2.8.1 | Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken |
| --- | --- |

4.2.8.1

Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken

| 4.2.8.2 | Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter |
| --- | --- |

4.2.8.2

Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter

| 4.2.8.4 | Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken |
| --- | --- |

4.2.8.4

Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken

| 4.2.3.2 | Axellast och hjullast |
| --- | --- |

4.2.3.2

Axellast och hjullast

Köregenskaper

| 4.2.7.1 | Spårets förmåga att motstå vertikala laster |
| --- | --- |

4.2.7.1

Spårets förmåga att motstå vertikala laster

| 4.2.7.3 | Spårets laterala motståndsförmåga |
| --- | --- |

4.2.7.3

Spårets laterala motståndsförmåga

| 4.2.8.1.3 | Sidokrafter |
| --- | --- |

4.2.8.1.3

Sidokrafter

| 4.2.3.4.2.1 | Gränsvärden för att köra säkert |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.1

Gränsvärden för att köra säkert

| 4.2.3.4.2.2 | Gränsvärden för spårbelastning |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.2

Gränsvärden för spårbelastning

Ekvivalent konicitet

| 4.2.5.5 | Ekvivalent konicitet |
| --- | --- |

4.2.5.5

Ekvivalent konicitet

| 4.2.3.4.3 | Ekvivalent konicitet |
| --- | --- |

4.2.3.4.3

Ekvivalent konicitet

Longitudinella krafter

| 4.2.7.2 | Spårets longitudinella motståndsförmåga |
| --- | --- |

4.2.7.2

Spårets longitudinella motståndsförmåga

| 4.2.8.1.4 | Accelerations- och bromskrafter (longitudinella belastningar) |
| --- | --- |

4.2.8.1.4

Accelerations- och bromskrafter (longitudinella belastningar)

| 4.2.4.5 | Bromsprestanda |
| --- | --- |

4.2.4.5

Bromsprestanda

Minsta kurvradie

| 4.2.4.4 | Minsta horisontella kurvradie |
| --- | --- |

4.2.4.4

Minsta horisontella kurvradie

| 4.2.3.6 | Minsta kurvradie |
| --- | --- |

4.2.3.6

Minsta kurvradie

Horisontell kurvradie

| 4.2.5.4 | Rälsförhöjningsbrist |
| --- | --- |

4.2.5.4

Rälsförhöjningsbrist

| 4.2.3.4.2.1 | Gränsvärden för körsäkerhet |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.1

Gränsvärden för körsäkerhet

Vertikal kurvacceleration

| 4.2.4.5 | Minsta vertikala kurvradie |
| --- | --- |

4.2.4.5

Minsta vertikala kurvradie

| 4.2.3.1 | Hantering av profiler |
| --- | --- |

4.2.3.1

Hantering av profiler

Aerodynamisk effekt

| 4.2.4.2 | Spåravstånd |
| --- | --- |

4.2.4.2

Spåravstånd

| 4.2.8.3 | Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår |
| --- | --- |

4.2.8.3

Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår

| 4.2.11.1 | Största tryckvariation i tunnlar |
| --- | --- |

4.2.11.1

Största tryckvariation i tunnlar

| 4.2.6.2.1 | Luftströmseffekter på passagerare på plattformen |
| --- | --- |

4.2.6.2.1

Luftströmseffekter på passagerare på plattformen

| 4.2.6.2.2 | Luftströmseffekter på arbetare på spårsidan |
| --- | --- |

4.2.6.2.2

Luftströmseffekter på arbetare på spårsidan

| 4.2.6.2.3 | Nostryckpuls |
| --- | --- |

4.2.6.2.3

Nostryckpuls

| 4.2.6.2.4 | Största tryckvariation i tunnlar |
| --- | --- |

4.2.6.2.4

Största tryckvariation i tunnlar

Sidvind

| 4.2.11.5 | Sidvindseffekter |
| --- | --- |

4.2.11.5

Sidvindseffekter

| 4.2.6.2.5 | Sidvind |
| --- | --- |

4.2.6.2.5

Sidvind

Installationer för service av tåg

| 4.2.13.2 | Toalettömning |
| --- | --- |

4.2.13.2

Toalettömning

| 4.2.13.3 | Utrustning för utvändig rengöring av tåg |
| --- | --- |

4.2.13.3

Utrustning för utvändig rengöring av tåg

| 4.2.13.4 | Vattenpåfyllning |
| --- | --- |

4.2.13.4

Vattenpåfyllning

| 4.2.13.5 | Bränslepåfyllning |
| --- | --- |

4.2.13.5

Bränslepåfyllning

| 4.2.13.6 | Strömförsörjning vid service |
| --- | --- |

4.2.13.6

Strömförsörjning vid service

| 4.2.11.3 | Toalettömningssystem |
| --- | --- |

4.2.11.3

Toalettömningssystem

| 4.2.11.2.2 | Utvändig rengöring genom en tvättanläggning |
| --- | --- |

4.2.11.2.2

Utvändig rengöring genom en tvättanläggning

| 4.2.11.4 | Utrustning för vattenpåfyllning |
| --- | --- |

4.2.11.4

Utrustning för vattenpåfyllning

| 4.2.11.5 | Gränssnitt för vattenpåfyllning |
| --- | --- |

4.2.11.5

Gränssnitt för vattenpåfyllning

| 4.2.11.7 | Tankningsutrustning |
| --- | --- |

4.2.11.7

Tankningsutrustning

| 4.2.11.6 | Särskilda krav för uppställning av tåg |
| --- | --- |

4.2.11.6

Särskilda krav för uppställning av tåg

Tabell 9

Tabell 9

Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel, TSD Godsvagnar

Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel, TSD Godsvagnar

| Gränssnitt | Hänvisning i TSD Infrastruktur för konventionell trafik | Hänvisning i TSD Godsvagnar för konventionell trafik |
| --- | --- | --- |
| Spårvidd | 4.2.5.1 | Nominell spårvidd |

Gränssnitt

Hänvisning i TSD Infrastruktur för konventionell trafik

Hänvisning i TSD Godsvagnar för konventionell trafik

Spårvidd

4.2.5.1

Nominell spårvidd

| 4.2.5.6 | Rälhuvudets profil för spår |
| --- | --- |

4.2.5.6

Rälhuvudets profil för spår

| 4.2.6.2 | Geometri för spårväxlar i drift |
| --- | --- |

4.2.6.2

Geometri för spårväxlar i drift

| 4.2.3.4 | Fordonets dynamiska beteende |
| --- | --- |

4.2.3.4

Fordonets dynamiska beteende

Profiler

| 4.2.4.1 | Fria rummet |
| --- | --- |

4.2.4.1

Fria rummet

| 4.2.4.2 | Spåravstånd |
| --- | --- |

4.2.4.2

Spåravstånd

| 4.2.4.5 | 4.2.4.5 Minsta vertikala kurvradie |
| --- | --- |

4.2.4.5

4.2.4.5 Minsta vertikala kurvradie

| 4.2.3.1 | Kinematisk lastprofil |
| --- | --- |

4.2.3.1

Kinematisk lastprofil

Axellast och axelavstånd

| 4.2.7.1 | Spårets förmåga att motstå vertikala laster |
| --- | --- |

4.2.7.1

Spårets förmåga att motstå vertikala laster

| 4.2.7.3 | Spårets laterala motståndsförmåga |
| --- | --- |

4.2.7.3

Spårets laterala motståndsförmåga

| 4.2.8.1 | Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken |
| --- | --- |

4.2.8.1

Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken

| 4.2.8.2 | Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter |
| --- | --- |

4.2.8.2

Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter

| 4.2.8.4 | Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken |
| --- | --- |

4.2.8.4

Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken

| 4.2.3.2 | Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning |
| --- | --- |

4.2.3.2

Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning

Köregenskaper

| 4.2.7.1 | Spårets förmåga att motstå vertikala laster |
| --- | --- |

4.2.7.1

Spårets förmåga att motstå vertikala laster

| 4.2.7.3 | Spårets laterala motståndsförmåga (b) |
| --- | --- |

4.2.7.3

Spårets laterala motståndsförmåga (b)

| 4.2.3.4 | Fordonets dynamiska beteende |
| --- | --- |

4.2.3.4

Fordonets dynamiska beteende

Longitudinella krafter

| 4.2.7.2 | Spårets longitudinella motståndsförmåga |
| --- | --- |

4.2.7.2

Spårets longitudinella motståndsförmåga

| 4.2.8.1.4 | Accelerations- och bromskrafter (longitudinella belastningar) |
| --- | --- |

4.2.8.1.4

Accelerations- och bromskrafter (longitudinella belastningar)

| 4.2.4.1 | Bromsprestanda |
| --- | --- |

4.2.4.1

Bromsprestanda

Minsta kurvradie

| 4.2.4.4 | Minsta horisontella kurvradie |
| --- | --- |

4.2.4.4

Minsta horisontella kurvradie

| 4.2.2.1. | Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg

Horisontell kurvradie

| 4.2.5.4 | Rälsförhöjningsbrist |
| --- | --- |

4.2.5.4

Rälsförhöjningsbrist

| 4.2.3.5. | Longitudinella tryckkrafter |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Longitudinella tryckkrafter

Vertikal kurvacceleration

| 4.2.4.5 | Minsta vertikala kurvradie |
| --- | --- |

4.2.4.5

Minsta vertikala kurvradie

| 4.2.3.1 | Kinematisk lastprofil |
| --- | --- |

4.2.3.1

Kinematisk lastprofil

Aerodynamisk effekt

| 4.2.4.2 | Spåravstånd |
| --- | --- |

4.2.4.2

Spåravstånd

| 4.2.8.3 | Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår |
| --- | --- |

4.2.8.3

Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår

| 4.2.11.1 | Största tryckvariation i tunnlar |
| --- | --- |

4.2.11.1

Största tryckvariation i tunnlar

| 4.2.6.2 | Aerodynamiska effekter |
| --- | --- |

4.2.6.2

Aerodynamiska effekter

Sidvind

| 4.2.11.5 | Sidvindseffekter |
| --- | --- |

4.2.11.5

Sidvindseffekter

| 4.2.6.3 | Sidovindar |
| --- | --- |

4.2.6.3

Sidovindar

4.3.2   Gränssnitt mot delsystemet Energi

Gränssnitt mot delsystemet Energi

Tabell 10

Tabell 10

Gränssnitt mot delsystemet Energi

Gränssnitt mot delsystemet Energi

| Gränssnitt | Hänvisning i TSD Infrastruktur för konventionell trafik | Hänvisning i TSD Energi för konventionell trafik |
| --- | --- | --- |
| Profiler | 4.2.4.1 | Fria rummet |

Gränssnitt

Hänvisning i TSD Infrastruktur för konventionell trafik

Hänvisning i TSD Energi för konventionell trafik

Profiler

4.2.4.1

Fria rummet

| 4.2.14 | Strömavtagarens profil |
| --- | --- |

4.2.14

Strömavtagarens profil

Skydd mot elolyckor

| 4.2.11.3 | Skydd mot elolyckor |
| --- | --- |

4.2.11.3

Skydd mot elolyckor

| 4.7.3 | Elsäkerhetsåtgärder för kontaktledningssystem |
| --- | --- |

4.7.3

Elsäkerhetsåtgärder för kontaktledningssystem

| 4.7.4 | Elsäkerhetsåtgärder för returkrets |
| --- | --- |

4.7.4

Elsäkerhetsåtgärder för returkrets

4.3.3   Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering

Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering

Tabell 11

Tabell 11

Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering

Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering

| Gränssnitt | Hänvisning i TSD Infrastruktur för konventionell trafik | Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering för konventionell trafik |
| --- | --- | --- |
| Fria rummet för CCS-anläggningar | 4.2.4.1 | Fria rummet |

Gränssnitt

Hänvisning i TSD Infrastruktur för konventionell trafik

Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering för konventionell trafik

Fria rummet för CCS-anläggningar

4.2.4.1

Fria rummet

| 4.2.5 | ETCS- och EIRENE-gränssnitt för luftgap |
| --- | --- |

4.2.5

ETCS- och EIRENE-gränssnitt för luftgap

| 4.2.16 | Synbarhet hos markbaserade trafikstyrningsobjekt |
| --- | --- |

4.2.16

Synbarhet hos markbaserade trafikstyrningsobjekt

Användning av virvelströmsbromsar

| 4.2.7.2 | Spårets longitudinella motståndsförmåga |
| --- | --- |

4.2.7.2

Spårets longitudinella motståndsförmåga

Bilaga A, tillägg 1, punkt 5.2: Användning av elektriska/magnetiska bromsar

4.3.4   Gränssnitt mot delsystemet Drift och trafikledning

Gränssnitt mot delsystemet Drift och trafikledning

Tabell 12

Tabell 12

Gränssnitt mot delsystemet Drift och trafikledning

Gränssnitt mot delsystemet Drift och trafikledning

| Gränssnitt | Hänvisning i TSD Infrastruktur för konventionell trafik | Hänvisning i TSD Drift och trafikledning för konventionell trafik |
| --- | --- | --- |
| Användning av virvelströmsbromsar | 4.2.7.2 | Spårets longitudinella motståndsförmåga |

Gränssnitt

Hänvisning i TSD Infrastruktur för konventionell trafik

Hänvisning i TSD Drift och trafikledning för konventionell trafik

Användning av virvelströmsbromsar

4.2.7.2

Spårets longitudinella motståndsförmåga

| 4.2.2.6.2 | Bromsprestanda |
| --- | --- |

4.2.2.6.2

Bromsprestanda

Driftsregler

| 4.4 | Driftsregler |
| --- | --- |

4.4

Driftsregler

| 4.2.1.2.2.2 | Ändrade uppgifter |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.2

Ändrade uppgifter

| 4.2.3.6 | Drift vid störningar |
| --- | --- |

4.2.3.6

Drift vid störningar

4.4   Driftsregler

Driftsregler

4.4.1   Specialförhållanden avseende arbete som planerats i förväg

Specialförhållanden avseende arbete som planerats i förväg

| 1. | För arbeten som planeras i förväg kan det vara nödvändigt att tillfälligt medge undantag från specifikationerna för delsystemet Infrastruktur och dess driftskompatibilitetskomponenter enligt kapitel 4 och 5 i denna TSD. Särskilda driftsmässiga bestämmelser fastställs i delsystemet Drift och trafikledning för konventionell trafik. |
| --- | --- |

1.

För arbeten som planeras i förväg kan det vara nödvändigt att tillfälligt medge undantag från specifikationerna för delsystemet Infrastruktur och dess driftskompatibilitetskomponenter enligt kapitel 4 och 5 i denna TSD. Särskilda driftsmässiga bestämmelser fastställs i delsystemet Drift och trafikledning för konventionell trafik.

4.4.2   Drift vid störning

Drift vid störning

| 1. | Händelser som påverkar den normala driften av en linje kan förekomma. Driftsregler för att hantera sådana händelser fastställs i delsystemet Drift och trafikledning för konventionell trafik. |
| --- | --- |

1.

Händelser som påverkar den normala driften av en linje kan förekomma. Driftsregler för att hantera sådana händelser fastställs i delsystemet Drift och trafikledning för konventionell trafik.

4.4.3   Skydd av personalen mot aerodynamiska effekter

Skydd av personalen mot aerodynamiska effekter

| 1. | Infrastrukturförvaltaren ska definiera vilka medel som ska användas för att skydda personalen mot aerodynamiska effekter. |
| --- | --- |

1.

Infrastrukturförvaltaren ska definiera vilka medel som ska användas för att skydda personalen mot aerodynamiska effekter.

| 2. | För tåg som överensstämmer med TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik ska infrastrukturförvaltaren beakta tågens verkliga hastighet och gränsvärdet för aerodynamiska effekter som anges i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik. |
| --- | --- |

2.

För tåg som överensstämmer med TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik ska infrastrukturförvaltaren beakta tågens verkliga hastighet och gränsvärdet för aerodynamiska effekter som anges i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik.

4.5   Underhållsplan

Underhållsplan

4.5.1   Innan en linje tas i bruk

Innan en linje tas i bruk

| 1. | En underhållsinstruktion ska förberedas som innehåller minst






  a) | en uppsättning värden för gränser för omedelbar åtgärd, |
| --- | --- | --- |

1.

En underhållsinstruktion ska förberedas som innehåller minst

a)

en uppsättning värden för gränser för omedelbar åtgärd,

| b) | åtgärder som ska vidtas (hastighetsbegränsningar, reparationstider) när de föreskrivna värdena överskrids. |
| --- | --- |

b)

åtgärder som ska vidtas (hastighetsbegränsningar, reparationstider) när de föreskrivna värdena överskrids.

Detta gäller för följande komponenter:

| i. | Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift. |
| --- | --- |

i.

Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift.

| ii. | Geometri för spårväxlar i drift. |
| --- | --- |

ii.

Geometri för spårväxlar i drift.

| iii. | Spårlägeskvalitet och gränsvärden för punktfel. |
| --- | --- |

iii.

Spårlägeskvalitet och gränsvärden för punktfel.

| iv. | Plattformens kant enligt kraven i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade. |
| --- | --- |

iv.

Plattformens kant enligt kraven i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade.

4.5.2   Sedan en linje har tagits i bruk

Sedan en linje har tagits i bruk

| 1. | Infrastrukturförvaltaren ska i underhållsplanen ta med de poster som anges i avsnitt 4.5.1 samt åtminstone följande punkter med anknytning till samma poster:






  a) | En uppsättning värden för underhållsgräns och varningsgräns. |
| --- | --- | --- |

1.

Infrastrukturförvaltaren ska i underhållsplanen ta med de poster som anges i avsnitt 4.5.1 samt åtminstone följande punkter med anknytning till samma poster:

a)

En uppsättning värden för underhållsgräns och varningsgräns.

| b) | En redogörelse om metoder, personalens yrkeskvalifikationer och personlig skyddsutrustning som ska användas. |
| --- | --- |

b)

En redogörelse om metoder, personalens yrkeskvalifikationer och personlig skyddsutrustning som ska användas.

| c) | Regler som ska tillämpas för att skydda personal som arbetar på eller nära spåret. |
| --- | --- |

c)

Regler som ska tillämpas för att skydda personal som arbetar på eller nära spåret.

| d) | Metoder som används för att kontrollera att värdena vid drift följs. |
| --- | --- |

d)

Metoder som används för att kontrollera att värdena vid drift följs.

4.6   Yrkeskvalifikationer

Yrkeskvalifikationer

| 1. | De yrkeskvalifikationer som krävs för personal som underhåller delsystemet Infrastruktur ska anges i underhållsplanen (se avsnitt 4.5.2). |
| --- | --- |

1.

De yrkeskvalifikationer som krävs för personal som underhåller delsystemet Infrastruktur ska anges i underhållsplanen (se avsnitt 4.5.2).

4.7   Villkor avseende hälsa och säkerhet

Villkor avseende hälsa och säkerhet

| 1. | Villkor avseende hälsa och säkerhet behandlas genom överensstämmelse med kraven i avsnitt 4.2.11.1 (Största tryckvariation i tunnlar), 4.2.11.2 (Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder), 4.2.11.3 (Skydd mot elolyckor), 4.2.10 (Plattformar), 4.2.11.4 (Säkerhet i järnvägstunnlar), 4.2.13 (Fasta installationer för service av tåg) och 4.4 (Driftsregler). |
| --- | --- |

1.

Villkor avseende hälsa och säkerhet behandlas genom överensstämmelse med kraven i avsnitt 4.2.11.1 (Största tryckvariation i tunnlar), 4.2.11.2 (Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder), 4.2.11.3 (Skydd mot elolyckor), 4.2.10 (Plattformar), 4.2.11.4 (Säkerhet i järnvägstunnlar), 4.2.13 (Fasta installationer för service av tåg) och 4.4 (Driftsregler).

4.8   Infrastrukturregistret

Infrastrukturregistret

| 1. | I enlighet med artikel 35 i direktiv 2008/57/EG ska infrastrukturregistret innehålla uppgifter om de viktigaste egenskaperna i delsystemet Infrastruktur. |
| --- | --- |

1.

I enlighet med artikel 35 i direktiv 2008/57/EG ska infrastrukturregistret innehålla uppgifter om de viktigaste egenskaperna i delsystemet Infrastruktur.

| 2. | I bilaga D till denna TSD anges vilka uppgifter om delsystemet Infrastruktur som ska ingå i infrastrukturregistret. De uppgifter som ska ingå i infrastrukturregistret om andra delsystem anges i de berörda TSD:erna. |
| --- | --- |

2.

I bilaga D till denna TSD anges vilka uppgifter om delsystemet Infrastruktur som ska ingå i infrastrukturregistret. De uppgifter som ska ingå i infrastrukturregistret om andra delsystem anges i de berörda TSD:erna.

5.   DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

5.1   Grund för hur driftskompatibilitetskomponenter har valts

Grund för hur driftskompatibilitetskomponenter har valts

| 1. | Kraven i avsnitt 5.3 baseras på en traditionell utformning av ballasterade spår med vignolräl (bredbasig räl) på betong- eller träsliprar och befästning som ger förmåga att motstå longitudinell rälsförskjutning via underläggsplatta på rälfoten. |
| --- | --- |

1.

Kraven i avsnitt 5.3 baseras på en traditionell utformning av ballasterade spår med vignolräl (bredbasig räl) på betong- eller träsliprar och befästning som ger förmåga att motstå longitudinell rälsförskjutning via underläggsplatta på rälfoten.

| 2. | Komponenter och underenheter som används för att bygga andra spårutformningar anses inte vara driftskompatibilitetskomponenter. |
| --- | --- |

2.

Komponenter och underenheter som används för att bygga andra spårutformningar anses inte vara driftskompatibilitetskomponenter.

5.2   Förteckning över komponenter

Förteckning över komponenter

| 1. | Vad gäller denna tekniska specifikation för driftskompatibilitet ska endast följande komponenter, oavsett om de är enskilda komponenter eller underenheter för spåret, betecknas som ”driftskompatibilitetskomponenter”:






  a) | Räl (5.3.1) |
| --- | --- | --- |

1.

Vad gäller denna tekniska specifikation för driftskompatibilitet ska endast följande komponenter, oavsett om de är enskilda komponenter eller underenheter för spåret, betecknas som ”driftskompatibilitetskomponenter”:

a)

Räl (5.3.1)

| b) | Rälsbefästningssystem (5.3.2) |
| --- | --- |

b)

Rälsbefästningssystem (5.3.2)

| c) | Linjesliprar (5.3.3) |
| --- | --- |

c)

Linjesliprar (5.3.3)

| 2. | I följande avsnitt beskrivs tillämpliga specifikationer för var och en av dessa komponenter. |
| --- | --- |

2.

I följande avsnitt beskrivs tillämpliga specifikationer för var och en av dessa komponenter.

| 3. | Räler, befästningar och sliprar för korta spårlängder för specifika ändamål, exempelvis i spårväxlar, vid dilatationsskarvar, övergångskonstruktioner och specialkonstruktioner anses inte vara driftskompatibilitetskomponenter. |
| --- | --- |

3.

Räler, befästningar och sliprar för korta spårlängder för specifika ändamål, exempelvis i spårväxlar, vid dilatationsskarvar, övergångskonstruktioner och specialkonstruktioner anses inte vara driftskompatibilitetskomponenter.

5.3   Prestanda och specifikationer för komponenterna

Prestanda och specifikationer för komponenterna

5.3.1   Räl

Räl

| 1. | Följande specifikationer gäller för driftskompatibilitetskomponenten ”räl”:






  a) | Rälhuvudets profil. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande specifikationer gäller för driftskompatibilitetskomponenten ”räl”:

a)

Rälhuvudets profil.

| b) | Tröghetsmoment för rälens tvärsnitt. |
| --- | --- |

b)

Tröghetsmoment för rälens tvärsnitt.

| c) | Rälens hårdhet. |
| --- | --- |

c)

Rälens hårdhet.

5.3.1.1   Rälhuvudets profil

Rälhuvudets profil

| 1. | Rälhuvudets profil ska uppfylla kraven i avsnitt 4.2.5.6 ”Rälhuvudets profil för spår”. |
| --- | --- |

1.

Rälhuvudets profil ska uppfylla kraven i avsnitt 4.2.5.6 ”Rälhuvudets profil för spår”.

| 2. | I rälhuvudets profil ska kraven i avsnitt 4.2.5.5.1 ”Projekteringsvärden för ekvivalent konicitet” uppfyllas. Detta gäller om de används med en spårvidd och rälsens lutning som överensstämmer med kraven i denna TSD. |
| --- | --- |

2.

I rälhuvudets profil ska kraven i avsnitt 4.2.5.5.1 ”Projekteringsvärden för ekvivalent konicitet” uppfyllas. Detta gäller om de används med en spårvidd och rälsens lutning som överensstämmer med kraven i denna TSD.

5.3.1.2   Tröghetsmoment för rälens tvärsnitt

Tröghetsmoment för rälens tvärsnitt

| 1. | Tröghetsmomentet är relevant för kraven i avsnitt 4.2.7 ”Spårets förmåga att motstå pålagda laster”. |
| --- | --- |

1.

Tröghetsmomentet är relevant för kraven i avsnitt 4.2.7 ”Spårets förmåga att motstå pålagda laster”.

| 2. | Tröghetsmomentet (I) för rälsprofilen ska vara minst 1 600 cm4 beräknat kring rälens horisontella tyngdpunktsaxel. |
| --- | --- |

2.

Tröghetsmomentet (I) för rälsprofilen ska vara minst 1 600 cm4 beräknat kring rälens horisontella tyngdpunktsaxel.

4

5.3.1.3   Rälens hårdhet

Rälens hårdhet

| 1. | Rälens hårdhet är relevant för kraven i avsnitt 4.2.5.6 ”Rälhuvudets profil för spår”. |
| --- | --- |

1.

Rälens hårdhet är relevant för kraven i avsnitt 4.2.5.6 ”Rälhuvudets profil för spår”.

| 2. | Rälens hårdhet mätt vid rälhuvudets farbana ska vara minst 200 HBW. |
| --- | --- |

2.

Rälens hårdhet mätt vid rälhuvudets farbana ska vara minst 200 HBW.

5.3.2   Rälsbefästningssystem

Rälsbefästningssystem

| 1. | Rälsbefästningssystemet är relevant för kraven i avsnitt 4.2.7.2 för ”Spårets longitudinella motståndsförmåga” och avsnitt 4.2.7.3 ”Spårets laterala motståndsförmåga” och avsnitt 4.2.7.1 för ”Spårets förmåga att motstå vertikala laster”. |
| --- | --- |

1.

Rälsbefästningssystemet är relevant för kraven i avsnitt 4.2.7.2 för ”Spårets longitudinella motståndsförmåga” och avsnitt 4.2.7.3 ”Spårets laterala motståndsförmåga” och avsnitt 4.2.7.1 för ”Spårets förmåga att motstå vertikala laster”.

| 2. | Rälsbefästningssystemet ska vid prov i laboratoriemiljö uppfylla följande krav:






  a) | Den longitudinella kraft som krävs för att rälen ska börja glida (dvs. flyttas på ett icke elastiskt sätt) genom ett enda rälsbefästningssystem ska vara minst 7 kN. |
| --- | --- | --- |

2.

Rälsbefästningssystemet ska vid prov i laboratoriemiljö uppfylla följande krav:

a)

Den longitudinella kraft som krävs för att rälen ska börja glida (dvs. flyttas på ett icke elastiskt sätt) genom ett enda rälsbefästningssystem ska vara minst 7 kN.

| b) | Rälsbefästningen måste kunna motstå 3 000 000 cykler av den vanliga belastningen i en skarp kurva. Befästningens prestanda vad gäller klämkraft och längsmotstånd får inte försämras med mer än 20 % och den vertikal styvheten får inte försämras med mer än 25 %. Den typiska lasten ska vara ändamålsenlig för






  i. | den högsta axellasten som rälsbefästningssystemet är utformat att hantera, |
| --- | --- | --- |

b)

Rälsbefästningen måste kunna motstå 3 000 000 cykler av den vanliga belastningen i en skarp kurva. Befästningens prestanda vad gäller klämkraft och längsmotstånd får inte försämras med mer än 20 % och den vertikal styvheten får inte försämras med mer än 25 %. Den typiska lasten ska vara ändamålsenlig för

i.

den högsta axellasten som rälsbefästningssystemet är utformat att hantera,

| ii. | kombinationen av räler, rälsens lutning, mellanläggsplattan och typen av sliprar som befästningssystemet kan användas med. |
| --- | --- |

ii.

kombinationen av räler, rälsens lutning, mellanläggsplattan och typen av sliprar som befästningssystemet kan användas med.

5.3.3   Linjesliprar

Linjesliprar

| 1. | Linjesliprar ska vara utformade så att när de används med en viss räl och rälsbefästningssystem har de egenskaper som är förenliga med kraven i 4.2.5.1 för ”Nominell spårvidd”, avsnitt 4.2.5.5.2 för ”Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (tabell 5: Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R> 10 000 m)”, avsnitt 4.2.5.7 för ”Rälsens lutning” och avsnitt 4.2.7 för ”Spårets förmåga att motstå pålagda laster”. |
| --- | --- |

1.

Linjesliprar ska vara utformade så att när de används med en viss räl och rälsbefästningssystem har de egenskaper som är förenliga med kraven i 4.2.5.1 för ”Nominell spårvidd”, avsnitt 4.2.5.5.2 för ”Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (tabell 5: Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R> 10 000 m)”, avsnitt 4.2.5.7 för ”Rälsens lutning” och avsnitt 4.2.7 för ”Spårets förmåga att motstå pålagda laster”.

6.   BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH EG-KONTROLL AV DELSYSTEMEN

6.1   Driftskompatibilitetskomponenter

Driftskompatibilitetskomponenter

6.1.1   Förfaranden för bedömning av överensstämmelse

Förfaranden för bedömning av överensstämmelse

| 1. | Driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse, enligt definitionen i kapitel 5 i denna TSD, ska bedömas genom att tillämpa de relevanta modulerna. |
| --- | --- |

1.

Driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse, enligt definitionen i kapitel 5 i denna TSD, ska bedömas genom att tillämpa de relevanta modulerna.

6.1.2   Tillämpning av moduler

Tillämpning av moduler

| 1. | Följande moduler används för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse:


  a) | b) | c) | d) | e) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Följande moduler används för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse:

a)

b)

c)

d)

e)

| 2. | I tabell 13 visas de moduler för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse som kan väljas.

  Tabell 13


  Moduler som ska användas för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse









  Förfaranden | Räl | Rälsbefästningssystem | Linjesliprar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Har släppts på EU-marknaden före ikraftträdandet av denna TSD | CA eller CH | CA eller CH |
| Har släppts på EU-marknaden efter ikraftträdandet av denna TSD | CB + cd eller
  CB + CF eller
  CH |

2.

I tabell 13 visas de moduler för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse som kan väljas.

Tabell 13

Tabell 13

Moduler som ska användas för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse

Moduler som ska användas för bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse

Förfaranden

Räl

Rälsbefästningssystem

Linjesliprar

Har släppts på EU-marknaden före ikraftträdandet av denna TSD

CA eller CH

CA eller CH

Har släppts på EU-marknaden efter ikraftträdandet av denna TSD

CB + cd eller

CB + CF eller

CH

| 3. | I det fall då produkter släpps ut på marknaden före offentliggörandet av denna TSD anses typen redan vara godkänd och därför behövs ingen EG-typkontroll (modul CB). Tillverkaren ska dock visa att provningar och kontroller av driftskompatibilitetskomponenterna har ansetts vara framgångsrika för den tidigare tillämpningen under jämförbara förhållanden och att de överensstämmer med kraven i denna TSD. I detta fall ska bedömningarna fortsätta att gälla för den nya tillämpningen. Om det inte är möjligt att visa att lösningen tidigare har verifierats på ett tillfredsställande sätt gäller förfarandet för driftskompatibilitetskomponenter som har släppts ut på EU-marknaden efter offentliggörandet av denna TSD. |
| --- | --- |

3.

I det fall då produkter släpps ut på marknaden före offentliggörandet av denna TSD anses typen redan vara godkänd och därför behövs ingen EG-typkontroll (modul CB). Tillverkaren ska dock visa att provningar och kontroller av driftskompatibilitetskomponenterna har ansetts vara framgångsrika för den tidigare tillämpningen under jämförbara förhållanden och att de överensstämmer med kraven i denna TSD. I detta fall ska bedömningarna fortsätta att gälla för den nya tillämpningen. Om det inte är möjligt att visa att lösningen tidigare har verifierats på ett tillfredsställande sätt gäller förfarandet för driftskompatibilitetskomponenter som har släppts ut på EU-marknaden efter offentliggörandet av denna TSD.

| 4. | Bedömningen av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse ska omfatta de faser och egenskaper som anges i tabell 20 i bilaga A till denna TSD. |
| --- | --- |

4.

Bedömningen av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse ska omfatta de faser och egenskaper som anges i tabell 20 i bilaga A till denna TSD.

6.1.3   Innovativa lösningar för driftskompatibilitetskomponenter

Innovativa lösningar för driftskompatibilitetskomponenter

| 1. | Om en innovativ lösning föreslås som en driftskompatibilitetskomponent, enligt definitionen i avsnitt 5.2, ska tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud upplysa om avvikelser från det berörda avsnittet i denna TSD och lämna in dem till kommissionen för analys. |
| --- | --- |

1.

Om en innovativ lösning föreslås som en driftskompatibilitetskomponent, enligt definitionen i avsnitt 5.2, ska tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud upplysa om avvikelser från det berörda avsnittet i denna TSD och lämna in dem till kommissionen för analys.

| 2. | Om analysen leder till ett positivt yttrande kommer dels lämpliga funktions- och gränssnittsspecifikationer för komponenten, dels bedömningsmetoden, att utvecklas med kommissionens bemyndigande. |
| --- | --- |

2.

Om analysen leder till ett positivt yttrande kommer dels lämpliga funktions- och gränssnittsspecifikationer för komponenten, dels bedömningsmetoden, att utvecklas med kommissionens bemyndigande.

| 3. | Lämpliga funktions- och gränssnittsspecifikationer och de bedömningsmetoder som tas fram enligt ovanstående ska införlivas i TSD:n i samband med översynsprocessen. |
| --- | --- |

3.

Lämpliga funktions- och gränssnittsspecifikationer och de bedömningsmetoder som tas fram enligt ovanstående ska införlivas i TSD:n i samband med översynsprocessen.

| 4. | Genom anmälan av ett kommissionsbeslut, som fattats i enlighet med artikel 29 i direktivet, kan kommissionen tillåta användning av den innovativa lösningen innan den införlivas i TSD:n i samband med översynsprocessen. |
| --- | --- |

4.

Genom anmälan av ett kommissionsbeslut, som fattats i enlighet med artikel 29 i direktivet, kan kommissionen tillåta användning av den innovativa lösningen innan den införlivas i TSD:n i samband med översynsprocessen.

6.1.4   EG-försäkran om överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenteR

EG-försäkran om överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenteR

6.1.4.1   Driftskompatibilitetskomponenter Som omfattas av andra gemenskapsdirektiv

Driftskompatibilitetskomponenter Som omfattas av andra gemenskapsdirektiv

| 1. | Artikel 13.3 i direktiv 2008/57/EG har följande lydelse: ”Om en driftskompatibilitetskomponent omfattas av andra gemenskapsdirektiv som behandlar andra aspekter ska det framgå av EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning att komponenten också uppfyller de krav som uppställs i dessa andra direktiv.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 13.3 i direktiv 2008/57/EG har följande lydelse: ”Om en driftskompatibilitetskomponent omfattas av andra gemenskapsdirektiv som behandlar andra aspekter ska det framgå av EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning att komponenten också uppfyller de krav som uppställs i dessa andra direktiv.”

| 2. | Enligt bilaga IV.3 till direktiv 2008/57/EG ska EG-försäkran om överensstämmelse följas av en förklaring som beskriver användningsvillkoren. |
| --- | --- |

2.

Enligt bilaga IV.3 till direktiv 2008/57/EG ska EG-försäkran om överensstämmelse följas av en förklaring som beskriver användningsvillkoren.

6.1.4.2   EG-försäkran om överensstämmelse för rälen

EG-försäkran om överensstämmelse för rälen

| 1. | EG-försäkran om överensstämmelse ska åtföljas av en förklaring som anger de spårviddsgränser och rälslutningar för vilka rälhuvudets profil uppfyller kraven i avsnitt 4.2.5.5.1. |
| --- | --- |

1.

EG-försäkran om överensstämmelse ska åtföljas av en förklaring som anger de spårviddsgränser och rälslutningar för vilka rälhuvudets profil uppfyller kraven i avsnitt 4.2.5.5.1.

6.1.4.3   EG-försäkran om överensstämmelse för rälsbefästningssystemen

EG-försäkran om överensstämmelse för rälsbefästningssystemen

| 1. | EG-försäkran om överensstämmelse ska åtföljas av en förklaring med uppgifter om följande:






  a) | Kombinationen av räler, rälsens lutning, mellanläggsplattan och typen av sliprar som befästningssystemet kan användas med. |
| --- | --- | --- |

1.

EG-försäkran om överensstämmelse ska åtföljas av en förklaring med uppgifter om följande:

a)

Kombinationen av räler, rälsens lutning, mellanläggsplattan och typen av sliprar som befästningssystemet kan användas med.

| b) | Den högsta axellasten som rälsbefästningssystemet är utformat att hantera. |
| --- | --- |

b)

Den högsta axellasten som rälsbefästningssystemet är utformat att hantera.

6.1.4.4   EG-försäkran om överensstämmelse för linjesliprar

EG-försäkran om överensstämmelse för linjesliprar

| 1. | EG-försäkran om överensstämmelse ska åtföljas av en förklaring som anger kombinationen av räler, rälsens lutning och typen av rälsbefästningssystem som slipern får användas med. |
| --- | --- |

1.

EG-försäkran om överensstämmelse ska åtföljas av en förklaring som anger kombinationen av räler, rälsens lutning och typen av rälsbefästningssystem som slipern får användas med.

6.2   Delsystemet Infrastruktur

Delsystemet Infrastruktur

6.2.1   Allmänna bestämmelser

Allmänna bestämmelser

| 1. | På begäran av sökanden ska det anmälda organet genomföra EG-kontrollen av delsystemet Infrastruktur enlig artikel 18 och bilaga VI i direktiv 2008/57/EG och i enlighet med bestämmelserna i de relevanta modulerna. |
| --- | --- |

1.

På begäran av sökanden ska det anmälda organet genomföra EG-kontrollen av delsystemet Infrastruktur enlig artikel 18 och bilaga VI i direktiv 2008/57/EG och i enlighet med bestämmelserna i de relevanta modulerna.

| 2. | Om sökanden visar att provningar eller kontroller av ett infrastrukturdelsystem har utfallit positivt för tidigare tillämpningar av en konstruktion under liknande omständigheter, ska det anmälda organet ta hänsyn till dessa provningar och kontroller vid EG-kontrollen. |
| --- | --- |

2.

Om sökanden visar att provningar eller kontroller av ett infrastrukturdelsystem har utfallit positivt för tidigare tillämpningar av en konstruktion under liknande omständigheter, ska det anmälda organet ta hänsyn till dessa provningar och kontroller vid EG-kontrollen.

| 3. | EG-kontrollen av infrastrukturdelsystemet ska omfatta de faser och egenskaper som anges tabell 21 i bilaga B till denna TSD. Särskilda bedömningsförfaranden för vissa grundläggande parametrar i infrastrukturdelsystemet ingår i avsnitt 6.2.4. |
| --- | --- |

3.

EG-kontrollen av infrastrukturdelsystemet ska omfatta de faser och egenskaper som anges tabell 21 i bilaga B till denna TSD. Särskilda bedömningsförfaranden för vissa grundläggande parametrar i infrastrukturdelsystemet ingår i avsnitt 6.2.4.

| 4. | Sökanden ska upprätta EG-kontrollförklaringen för infrastrukturdelsystemet enligt artikel 18 och bilaga V i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- |

4.

Sökanden ska upprätta EG-kontrollförklaringen för infrastrukturdelsystemet enligt artikel 18 och bilaga V i direktiv 2008/57/EG.

6.2.2   Användning av moduler

Användning av moduler

| 1. | För EG-kontrollförfarandet för infrastrukturdelsystemet kan den sökande välja ett av följande alternativ:






  a) | Modul SG: EG-kontroll som bygger på enhetskontroll. |
| --- | --- | --- |

1.

För EG-kontrollförfarandet för infrastrukturdelsystemet kan den sökande välja ett av följande alternativ:

a)

Modul SG: EG-kontroll som bygger på enhetskontroll.

| b) | Modul SH1: EG-kontroll som bygger på fullständigt kvalitetsstyrningssystem samt konstruktionskontroll. |
| --- | --- |

b)

Modul SH1: EG-kontroll som bygger på fullständigt kvalitetsstyrningssystem samt konstruktionskontroll.

6.2.2.1   Tillämpning av modul SG

Tillämpning av modul SG

| 1. | I det fall då EG-kontroll är mest effektiv genom användning av information som samlats in av infrastrukturförvaltaren, den upphandlande enheten eller den berörda huvudentreprenören (t.ex. data som erhållits genom att använda mätfordon för spår eller andra mätinstrument) ska det anmälda organet beakta denna information för att bedöma överensstämmelse. |
| --- | --- |

1.

I det fall då EG-kontroll är mest effektiv genom användning av information som samlats in av infrastrukturförvaltaren, den upphandlande enheten eller den berörda huvudentreprenören (t.ex. data som erhållits genom att använda mätfordon för spår eller andra mätinstrument) ska det anmälda organet beakta denna information för att bedöma överensstämmelse.

6.2.2.2   Tillämpning av modul SH1

Tillämpning av modul SH1

| 1. | Modul SH1 får endast väljas när de verksamheter som bidrar till det föreslagna delsystem som ska kontrolleras (konstruktion, tillverkning, montering, installation) omfattas av ett kvalitetsstyrningssystem som inbegriper konstruktion, tillverkning samt kontroll och provning av den färdiga produkten, som har godkänts och övervakats av ett anmält organ. |
| --- | --- |

1.

Modul SH1 får endast väljas när de verksamheter som bidrar till det föreslagna delsystem som ska kontrolleras (konstruktion, tillverkning, montering, installation) omfattas av ett kvalitetsstyrningssystem som inbegriper konstruktion, tillverkning samt kontroll och provning av den färdiga produkten, som har godkänts och övervakats av ett anmält organ.

6.2.3   Innovativa lösningar

Innovativa lösningar

| 1. | I de fall då delsystemet innehåller en innovativ lösning som nämns i avsnitt 4.1 ska den sökande upplysa om avvikelser från de berörda avsnitten i TSD:n och överlämna dem till kommissionen. |
| --- | --- |

1.

I de fall då delsystemet innehåller en innovativ lösning som nämns i avsnitt 4.1 ska den sökande upplysa om avvikelser från de berörda avsnitten i TSD:n och överlämna dem till kommissionen.

| 2. | Vid ett positivt omdöme kommer lämpliga funktions- och gränssnittsspecifikationer och bedömningsmetoder för den här lösningen att utvecklas. |
| --- | --- |

2.

Vid ett positivt omdöme kommer lämpliga funktions- och gränssnittsspecifikationer och bedömningsmetoder för den här lösningen att utvecklas.

| 3. | Lämpliga funktions- och gränssnittsspecifikationer och bedömningsmetoderna som tas fram ska sedan införlivas i TSD:n i revideringsprocessen. |
| --- | --- |

3.

Lämpliga funktions- och gränssnittsspecifikationer och bedömningsmetoderna som tas fram ska sedan införlivas i TSD:n i revideringsprocessen.

| 4. | Då ett beslut, som kommissionen har fattat i enlighet med artikel 29 i direktivet, har meddelats får den innovativa lösningen användas innan den har införlivats i TSD:n. |
| --- | --- |

4.

Då ett beslut, som kommissionen har fattat i enlighet med artikel 29 i direktivet, har meddelats får den innovativa lösningen användas innan den har införlivats i TSD:n.

6.2.4   Särskilda bedömningsförfaranden för delsystem

Särskilda bedömningsförfaranden för delsystem

6.2.4.1   Bedömning av fria rummet

Bedömning av fria rummet

| 1. | Bedömning av fria rummet ska ske med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med stöd av kapitlen 5, 7, 10 och bilaga C i EN 15273-3:2009. |
| --- | --- |

1.

Bedömning av fria rummet ska ske med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med stöd av kapitlen 5, 7, 10 och bilaga C i EN 15273-3:2009.

6.2.4.2   Bedömning av spåravstånd

Bedömning av spåravstånd

| 1. | Bedömning av spåravstånd ska ske med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med stöd av kapitel 9 i EN 15273-3:2009. |
| --- | --- |

1.

Bedömning av spåravstånd ska ske med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med stöd av kapitel 9 i EN 15273-3:2009.

6.2.4.3   Bedömning av rälsförhöjningsbrist

Bedömning av rälsförhöjningsbrist

| 1. | Avsnitt 4.2.5.4.1 har följande lydelse: ”Tåg som har utformats för att köras med högre rälsförhöjningsbrist (multipla enheter med lägre axellast, tåg som är utrustade med ett kompensationssystem för rälsförhöjningsbrister) får köras med högre värden för rälsförhöjningsbrist, om man kan visa att detta kan uppnås på ett säkert sätt.” |
| --- | --- |

1.

Avsnitt 4.2.5.4.1 har följande lydelse: ”Tåg som har utformats för att köras med högre rälsförhöjningsbrist (multipla enheter med lägre axellast, tåg som är utrustade med ett kompensationssystem för rälsförhöjningsbrister) får köras med högre värden för rälsförhöjningsbrist, om man kan visa att detta kan uppnås på ett säkert sätt.”

| 2. | Säkerhetsdemonstration behöver inte kontrolleras av ett anmält organ. |
| --- | --- |

2.

Säkerhetsdemonstration behöver inte kontrolleras av ett anmält organ.

6.2.4.4   Bedömning av projekteringsvärden för ekvivalent konicitet

Bedömning av projekteringsvärden för ekvivalent konicitet

| 1. | Bedömning av projekteringsvärden för ekvivalent konicitet ska ske med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med stöd av EN 15302:2008. |
| --- | --- |

1.

Bedömning av projekteringsvärden för ekvivalent konicitet ska ske med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med stöd av EN 15302:2008.

6.2.4.5   Bedömning av minimivärdet för genomsnittlig spårvidd

Bedömning av minimivärdet för genomsnittlig spårvidd

| 1. | Mätmetoden för spårvidd anges i avsnitt 4.2.1 i EN 13848-1:2003 + A1:2008. |
| --- | --- |

1.

Mätmetoden för spårvidd anges i avsnitt 4.2.1 i EN 13848-1:2003 + A1:2008.

6.2.4.6   Bedömning av största tryckvariation i tunnlar

Bedömning av största tryckvariation i tunnlar

| 1. | Den största tryckvariationen i en tunnel (10 kPa-kriteriet) ska bedömas med hjälp av resultaten från beräkningar som är gjorda av infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten. Bedömningen ska ske utifrån alla driftsförhållanden för alla tåg som överensstämmer med TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik och som är avsedda att trafikera den specifika tunneln som ska bedömas med högre hastigheter än 190 km/tim. |
| --- | --- |

1.

Den största tryckvariationen i en tunnel (10 kPa-kriteriet) ska bedömas med hjälp av resultaten från beräkningar som är gjorda av infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten. Bedömningen ska ske utifrån alla driftsförhållanden för alla tåg som överensstämmer med TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik och konventionell trafik och som är avsedda att trafikera den specifika tunneln som ska bedömas med högre hastigheter än 190 km/tim.

| 2. | De ingångsparametrar som ska användas ska uppfylla referensvärdet för tågets karakteristiska trycksignatur som fastställs i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik. |
| --- | --- |

2.

De ingångsparametrar som ska användas ska uppfylla referensvärdet för tågets karakteristiska trycksignatur som fastställs i TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik.

| 3. | Referenstvärsnittsareorna som ska beaktas för de driftskompatibla tågen ska uppgå till följande värden, för varje enskilt motordrivet fordon eller draget fordon:






  a) | 12 m2 för fordon som utformas för den kinematiska referensprofilen GC. |
| --- | --- | --- |

3.

Referenstvärsnittsareorna som ska beaktas för de driftskompatibla tågen ska uppgå till följande värden, för varje enskilt motordrivet fordon eller draget fordon:

a)

12 m2 för fordon som utformas för den kinematiska referensprofilen GC.

2

| b) | 11 m2 för fordon som utformas för den kinematiska referensprofilen GB. |
| --- | --- |

b)

11 m2 för fordon som utformas för den kinematiska referensprofilen GB.

2

| c) | 10 m2 för fordon som utformas för kinematiska referensprofiler som är mindre. |
| --- | --- |

c)

10 m2 för fordon som utformas för kinematiska referensprofiler som är mindre.

2

| 4. | Bedömningen får ta hänsyn till eventuella konstruktionsåtgärder som minskar tryckvariationen (tunnelmynningens form, schakt osv.) liksom tunnelns längd. |
| --- | --- |

4.

Bedömningen får ta hänsyn till eventuella konstruktionsåtgärder som minskar tryckvariationen (tunnelmynningens form, schakt osv.) liksom tunnelns längd.

6.2.4.7   Bedömning av geometri för spårväxlar

Bedömning av geometri för spårväxlar

| 1. | Bedömning av spårväxlar under projekteringen krävs för att kontrollera att de konstruktionsvärden som används är förenliga med de gränsvärden för drift som fastställs i avsnitt 4.2.6.2. |
| --- | --- |

1.

Bedömning av spårväxlar under projekteringen krävs för att kontrollera att de konstruktionsvärden som används är förenliga med de gränsvärden för drift som fastställs i avsnitt 4.2.6.2.

| 2. | Bedömning av fasta dubbelspetsade korsningar under projekteringen krävs också för att kontrollera att kraven på ostyrd längd i avsnitt 4.2.6.3 är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.

Bedömning av fasta dubbelspetsade korsningar under projekteringen krävs också för att kontrollera att kraven på ostyrd längd i avsnitt 4.2.6.3 är uppfyllda.

6.2.4.8   Bedömning av nya konstruktioner

Bedömning av nya konstruktioner

| 1. | Bedömning av konstruktioner ska endast göras genom att kontrollera de trafikbelastningar som används vid projektering mot minimikraven i 4.2.8.1, 4.2.8.2 och 4.2.8.3. Det anmälda organet behöver inte granska projekteringen eller göra några beräkningar. Vid granskning av värdet alfa som används i projekteringen enligt 4.2.8.1 och 4.2.8.2 är det endast nödvändigt att kontrollera att värdet alfa uppfyller tabell 6. |
| --- | --- |

1.

Bedömning av konstruktioner ska endast göras genom att kontrollera de trafikbelastningar som används vid projektering mot minimikraven i 4.2.8.1, 4.2.8.2 och 4.2.8.3. Det anmälda organet behöver inte granska projekteringen eller göra några beräkningar. Vid granskning av värdet alfa som används i projekteringen enligt 4.2.8.1 och 4.2.8.2 är det endast nödvändigt att kontrollera att värdet alfa uppfyller tabell 6.

6.2.4.9   Bedömning av befintliga konstruktioner

Bedömning av befintliga konstruktioner

| 1. | Vid bedömning av befintliga konstruktioner ska värdena för EN-linjekategorier (och om det behövs, lokklasserna) samt den tillåtna hastigheten som offentliggjorts av infrastrukturförvaltaren kontrolleras för de linjer som innehåller konstruktionerna samt att de uppfyller kraven i bilaga E till denna TSD. |
| --- | --- |

1.

Vid bedömning av befintliga konstruktioner ska värdena för EN-linjekategorier (och om det behövs, lokklasserna) samt den tillåtna hastigheten som offentliggjorts av infrastrukturförvaltaren kontrolleras för de linjer som innehåller konstruktionerna samt att de uppfyller kraven i bilaga E till denna TSD.

6.2.4.10   Bedömning av fasta installationer för service av tåg

Bedömning av fasta installationer för service av tåg

| 1. | Bedömning av fasta installationer för service av tåg faller under var och en av de berörda medlemsstaternas ansvar. |
| --- | --- |

1.

Bedömning av fasta installationer för service av tåg faller under var och en av de berörda medlemsstaternas ansvar.

6.2.5   Tekniska lösningar som redan under projekteringen kan antas visa överensstämmelse

Tekniska lösningar som redan under projekteringen kan antas visa överensstämmelse

6.2.5.1   Bedömning av spårets förmåga att motstå

Bedömning av spårets förmåga att motstå

| 1. | Ballasterade spår som överensstämmer med följande egenskaper anses ha uppfyllt de krav som anges i avsnitt 4.2.7 som rör spårets motståndsförmåga mot longitudinella, vertikala och laterala krafter:






  a) | Kraven för spårkomponenter, enligt definition i kapitel 5 ”Driftskompatibilitetskomponenter” för driftskompatibilitetskomponenterna räl (5.3.1), rälsbefästningssystem (5.3.2) och sliprar (5.3.3), är uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

1.

Ballasterade spår som överensstämmer med följande egenskaper anses ha uppfyllt de krav som anges i avsnitt 4.2.7 som rör spårets motståndsförmåga mot longitudinella, vertikala och laterala krafter:

a)

Kraven för spårkomponenter, enligt definition i kapitel 5 ”Driftskompatibilitetskomponenter” för driftskompatibilitetskomponenterna räl (5.3.1), rälsbefästningssystem (5.3.2) och sliprar (5.3.3), är uppfyllda.

| b) | Det finns minst 1 500 rälsbefästningssystem per räl och kilometer. |
| --- | --- |

b)

Det finns minst 1 500 rälsbefästningssystem per räl och kilometer.

6.2.5.2   Bedömning av spårets förmåga att motstå i spårväxlar

Bedömning av spårets förmåga att motstå i spårväxlar

| 1. | Spårväxlar i ballasterade spår som överensstämmer med följande egenskaper anses ha uppfyllt de krav som fastställs i avsnitt 4.2.7 som rör spårets förmåga att motstå longitudinella, vertikala och laterala krafter:






  a) | De krav som anges i kapitel 5 ”Driftskompatibilitetskomponenter” för räl (5.3.1) är uppfyllda för spår i spårväxlar och att motsvarande spårväxlar används. |
| --- | --- | --- |

1.

Spårväxlar i ballasterade spår som överensstämmer med följande egenskaper anses ha uppfyllt de krav som fastställs i avsnitt 4.2.7 som rör spårets förmåga att motstå longitudinella, vertikala och laterala krafter:

a)

De krav som anges i kapitel 5 ”Driftskompatibilitetskomponenter” för räl (5.3.1) är uppfyllda för spår i spårväxlar och att motsvarande spårväxlar används.

| b) | De krav som anges i kapitel 5 ”Driftskompatibilitetskomponenter” för rälsbefästningssystem (5.3.2) är uppfyllda för alla fästen utom fästanordningar som används vid rörliga delar i spårväxlar. |
| --- | --- |

b)

De krav som anges i kapitel 5 ”Driftskompatibilitetskomponenter” för rälsbefästningssystem (5.3.2) är uppfyllda för alla fästen utom fästanordningar som används vid rörliga delar i spårväxlar.

| c) | Det finns minst 1 500 rälsbefästningar per räl och kilometer för spårväxlar. |
| --- | --- |

c)

Det finns minst 1 500 rälsbefästningar per räl och kilometer för spårväxlar.

6.3   EG-kontroll när hastighet används som ett övergångskriterium

EG-kontroll när hastighet används som ett övergångskriterium

| 1. | Enligt avsnitt 7.4 är det tillåtet att ta en linje i drift vid en lägre hastighet än den maximalt planerade hastigheten. I detta avsnitt fastställs kraven på EG-kontroll i denna situation. |
| --- | --- |

1.

Enligt avsnitt 7.4 är det tillåtet att ta en linje i drift vid en lägre hastighet än den maximalt planerade hastigheten. I detta avsnitt fastställs kraven på EG-kontroll i denna situation.

| 2. | Vissa gränsvärden som anges i kapitel 4 beror på den planerade hastigheten för linjesträckan.
  Överensstämmelse bör bedömas vid den planerade högsta hastigheten. Det är dock tillåtet att bedöma hastighetsberoende egenskaper vid den lägre hastigheten som gäller vid ibruktagandet. |
| --- | --- |

2.

Vissa gränsvärden som anges i kapitel 4 beror på den planerade hastigheten för linjesträckan.

Överensstämmelse bör bedömas vid den planerade högsta hastigheten. Det är dock tillåtet att bedöma hastighetsberoende egenskaper vid den lägre hastigheten som gäller vid ibruktagandet.

| 3. | Överensstämmelsen för övriga egenskaper för den planerade hastigheten på linjesträckan förblir giltiga. |
| --- | --- |

3.

Överensstämmelsen för övriga egenskaper för den planerade hastigheten på linjesträckan förblir giltiga.

| 4. | För att anmäla driftskompatibilitet vid den planerade hastigheten är det endast nödvändigt att bedöma överensstämmelsen för de egenskaper som tillfälligt inte följs, då dessa höjs upp till den erfordrade nivån. |
| --- | --- |

4.

För att anmäla driftskompatibilitet vid den planerade hastigheten är det endast nödvändigt att bedöma överensstämmelsen för de egenskaper som tillfälligt inte följs, då dessa höjs upp till den erfordrade nivån.

6.4   Bedömning av underhållsplan

Bedömning av underhållsplan

| 1. | Enligt avsnitt 4.5 krävs att infrastrukturförvaltaren har en underhållsplan för varje konventionell trafiklinje för delsystemet Infrastruktur. |
| --- | --- |

1.

Enligt avsnitt 4.5 krävs att infrastrukturförvaltaren har en underhållsplan för varje konventionell trafiklinje för delsystemet Infrastruktur.

| 2. | Det anmälda organet ska bekräfta att det finns en underhållsinstruktion och att den innehåller de moment som anges i avsnitt 4.5.1. Det anmälda organet ansvarar inte för att bedöma lämpligheten hos de detaljerade kraven som anges i underhållsinstruktionen. |
| --- | --- |

2.

Det anmälda organet ska bekräfta att det finns en underhållsinstruktion och att den innehåller de moment som anges i avsnitt 4.5.1. Det anmälda organet ansvarar inte för att bedöma lämpligheten hos de detaljerade kraven som anges i underhållsinstruktionen.

| 3. | Det anmälda organet ska bifoga en kopia av den underhållsinstruktion som krävs enligt avsnitt 4.5.1 i denna TSD till det tekniska underlag som krävs enligt artikel 18.3 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- |

3.

Det anmälda organet ska bifoga en kopia av den underhållsinstruktion som krävs enligt avsnitt 4.5.1 i denna TSD till det tekniska underlag som krävs enligt artikel 18.3 i direktiv 2008/57/EG.

6.5   Bedömning av infrastrukturregistret

Bedömning av infrastrukturregistret

| 1. | Enligt avsnitt 4.8 ska infrastrukturregistret innehålla de viktigaste egenskaperna för delsystemet Infrastruktur. Det anmälda organet ansvarar för bedömningen av att egenskaperna har förberetts för infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

1.

Enligt avsnitt 4.8 ska infrastrukturregistret innehålla de viktigaste egenskaperna för delsystemet Infrastruktur. Det anmälda organet ansvarar för bedömningen av att egenskaperna har förberetts för infrastrukturregistret.

6.6   Delsystem som innehåller driftskompatibilitetskomponenter som saknar en EG-försäkran

Delsystem som innehåller driftskompatibilitetskomponenter som saknar en EG-försäkran

6.6.1   Villkor

Villkor

| 1. | Under den övergångsperiod som anges i artikel 6 i detta beslut får ett anmält organ utfärda ett EG-kontrollintyg för ett delsystem, även om vissa av de driftskompatibilitetskomponenter som införlivats i delsystemet inte är försedda med de relevanta EG-försäkringarna om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning enligt denna TSD, om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Det anmälda organet har kontrollerat delsystemets överensstämmelse med de krav som anges i kapitel 4 och i fråga om kapitel 6.2 till 7 (utom 7.6. ”Specialfall”) i denna TSD. Överensstämmelse med kapitel 5 och 6.1 krävs inte för driftskompatibilitetskomponenterna. |
| --- | --- | --- |

1.

Under den övergångsperiod som anges i artikel 6 i detta beslut får ett anmält organ utfärda ett EG-kontrollintyg för ett delsystem, även om vissa av de driftskompatibilitetskomponenter som införlivats i delsystemet inte är försedda med de relevanta EG-försäkringarna om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning enligt denna TSD, om följande villkor är uppfyllda:

a)

Det anmälda organet har kontrollerat delsystemets överensstämmelse med de krav som anges i kapitel 4 och i fråga om kapitel 6.2 till 7 (utom 7.6. ”Specialfall”) i denna TSD. Överensstämmelse med kapitel 5 och 6.1 krävs inte för driftskompatibilitetskomponenterna.

| b) | De driftskompatibilitetskomponenter som inte är försedda med den relevanta EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, har använts i ett delsystem som redan har godkänts och tagits i drift i minst en av medlemsstaterna innan denna TSD trädde i kraft. |
| --- | --- |

b)

De driftskompatibilitetskomponenter som inte är försedda med den relevanta EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, har använts i ett delsystem som redan har godkänts och tagits i drift i minst en av medlemsstaterna innan denna TSD trädde i kraft.

| 2. | EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning ska inte upprättas för driftskompatibilitetskomponenter som bedöms på detta sätt. |
| --- | --- |

2.

EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning ska inte upprättas för driftskompatibilitetskomponenter som bedöms på detta sätt.

6.6.2   Dokumentation

Dokumentation

| 1. | I EG-kontrollintyget för delsystemet ska det tydligt anges för vilka driftskompatibilitetskomponenter det anmälda organet har utfört bedömningar inom ramen för kontrollen av delsystemet. |
| --- | --- |

1.

I EG-kontrollintyget för delsystemet ska det tydligt anges för vilka driftskompatibilitetskomponenter det anmälda organet har utfört bedömningar inom ramen för kontrollen av delsystemet.

| 2. | I EG-kontrollförklaringen för delsystemet ska följande tydligt anges:






  a) | Vilka driftskompatibilitetskomponenter som har bedömts inom ramen för delsystemet. |
| --- | --- | --- |

2.

I EG-kontrollförklaringen för delsystemet ska följande tydligt anges:

a)

Vilka driftskompatibilitetskomponenter som har bedömts inom ramen för delsystemet.

| b) | Bekräftelse på att delsystemet innehåller de driftskompatibilitetskomponenter som är identiska med dem som kontrollerats inom ramen för delsystemet. |
| --- | --- |

b)

Bekräftelse på att delsystemet innehåller de driftskompatibilitetskomponenter som är identiska med dem som kontrollerats inom ramen för delsystemet.

| c) | För dessa driftskompatibilitetskomponenter, skälen till varför tillverkaren inte tillhandahöll en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning innan de införlivades i delsystemet, inklusive tillämpningen av nationella bestämmelser som anmälts enligt artikel 17 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- |

c)

För dessa driftskompatibilitetskomponenter, skälen till varför tillverkaren inte tillhandahöll en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning innan de införlivades i delsystemet, inklusive tillämpningen av nationella bestämmelser som anmälts enligt artikel 17 i direktiv 2008/57/EG.

6.6.3   Underhåll av delsystemen certifierade enligt 6.6.1

Underhåll av delsystemen certifierade enligt 6.6.1

| 1. | Under övergångsperioden samt efter utgången av övergångsperioden, fram till dess att delsystemet uppgraderas eller moderniseras (med hänsyn till medlemsstatens beslut om tillämpning av TSD:er), får de driftskompatibilitetskomponenter som inte är försedda med en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, och som är av samma typ, användas för underhållsrelaterade utbyten (reservdelar) för delsystemet, under ansvar av det organ ansvarar för underhållet. |
| --- | --- |

1.

Under övergångsperioden samt efter utgången av övergångsperioden, fram till dess att delsystemet uppgraderas eller moderniseras (med hänsyn till medlemsstatens beslut om tillämpning av TSD:er), får de driftskompatibilitetskomponenter som inte är försedda med en EG-försäkran om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning, och som är av samma typ, användas för underhållsrelaterade utbyten (reservdelar) för delsystemet, under ansvar av det organ ansvarar för underhållet.

| 2. | I vilket fall som helst ska det organ som ansvarar för underhåll se till att komponenterna för underhållsrelaterade utbyten är lämpliga för respektive tillämpningar, att de används inom avsett användningsområde och att de gör det möjligt att uppnå driftskompatibilitet hos järnvägssystemet samtidigt som de väsentliga kraven uppfylls. Sådana komponenter måste vara spårbara och certifierade enligt nationella eller internationella regler eller enligt handlingsregler som är allmänt erkända inom järnvägsområdet. |
| --- | --- |

2.

I vilket fall som helst ska det organ som ansvarar för underhåll se till att komponenterna för underhållsrelaterade utbyten är lämpliga för respektive tillämpningar, att de används inom avsett användningsområde och att de gör det möjligt att uppnå driftskompatibilitet hos järnvägssystemet samtidigt som de väsentliga kraven uppfylls. Sådana komponenter måste vara spårbara och certifierade enligt nationella eller internationella regler eller enligt handlingsregler som är allmänt erkända inom järnvägsområdet.

7.   GENOMFÖRANDE AV TSD INFRASTRUKTUR

7.1   Tillämpning av denna TSD på järnvägslinjer för konventionell trafik

Tillämpning av denna TSD på järnvägslinjer för konventionell trafik

| 1. | Kapitel 4–6 och alla specifika bestämmelser i avsnitt 7.2–7.6 nedan gäller i sin helhet för linjer som omfattas av det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD som ska tas i bruk som driftskompatibla linjer efter att denna TSD har trätt i kraft. |
| --- | --- |

1.

Kapitel 4–6 och alla specifika bestämmelser i avsnitt 7.2–7.6 nedan gäller i sin helhet för linjer som omfattas av det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD som ska tas i bruk som driftskompatibla linjer efter att denna TSD har trätt i kraft.

| 2. | Medlemsstaterna ska utarbeta en nationell övergångsstrategi där det för TEN-linjer anges de delar av delsystemet Infrastruktur som krävs för driftskompatibla tjänster (t.ex. spår, sidospår, stationer, rangerbangårdar) och som därför måste följa denna TSD. Denna övergångsstrategi ska innehålla planer för ombyggnad och modernisering. När dessa delar anges ska medlemsstaterna överväga samstämmighet av systemet som helhet. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska utarbeta en nationell övergångsstrategi där det för TEN-linjer anges de delar av delsystemet Infrastruktur som krävs för driftskompatibla tjänster (t.ex. spår, sidospår, stationer, rangerbangårdar) och som därför måste följa denna TSD. Denna övergångsstrategi ska innehålla planer för ombyggnad och modernisering. När dessa delar anges ska medlemsstaterna överväga samstämmighet av systemet som helhet.

7.2   Tillämpning av denna TSD på nya järnvägslinjer för konventionell trafik

Tillämpning av denna TSD på nya järnvägslinjer för konventionell trafik

| 1. | Nya huvudlinjer i TEN-nätet (typ IV) ska uppfylla kraven för TSD-linjekategori IV-P, IV-F eller IV-M. |
| --- | --- |

1.

Nya huvudlinjer i TEN-nätet (typ IV) ska uppfylla kraven för TSD-linjekategori IV-P, IV-F eller IV-M.

| 2. | Nya övriga TEN-linjer (typ VI) ska uppfylla kraven för TSD-linjekategori VI-P, VI-F eller VI-M. Det är också tillåtet för linjen att uppfylla kraven på TSD-linjekategori IV-P, IV-F respektive IV-M. |
| --- | --- |

2.

Nya övriga TEN-linjer (typ VI) ska uppfylla kraven för TSD-linjekategori VI-P, VI-F eller VI-M. Det är också tillåtet för linjen att uppfylla kraven på TSD-linjekategori IV-P, IV-F respektive IV-M.

| 3. | I denna TSD avses med en ny linje en linje som skapar en färdväg där det för närvarande inte finns någon. |
| --- | --- |

3.

I denna TSD avses med en ny linje en linje som skapar en färdväg där det för närvarande inte finns någon.

ny linje

| 4. | Följande situationer, för att till exempel öka hastigheten eller kapaciteten, kan betraktas som ombyggnad av en linje snarare än att bygga en ny linje:






  a) | Ändring av linjeföringen på delar av en befintlig linje. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande situationer, för att till exempel öka hastigheten eller kapaciteten, kan betraktas som ombyggnad av en linje snarare än att bygga en ny linje:

a)

Ändring av linjeföringen på delar av en befintlig linje.

| b) | Skapa ett förbigångsspår. |
| --- | --- |

b)

Skapa ett förbigångsspår.

| c) | Lägga till ett eller flera spår till en befintlig linje, oavsett avståndet mellan de ursprungliga spåren och de nya spåren. |
| --- | --- |

c)

Lägga till ett eller flera spår till en befintlig linje, oavsett avståndet mellan de ursprungliga spåren och de nya spåren.

7.3   Tillämpning av denna TSD på befintliga järnvägslinjer för konventionell trafik

Tillämpning av denna TSD på befintliga järnvägslinjer för konventionell trafik

Fyra möjliga sätt att tillämpa denna TSD är aktuella.

7.3.1   Ombyggnad av en linje

Ombyggnad av en linje

| 1. | I enlighet med artikel 2 m i direktiv 2008/57/EG innebär ombyggnad sådant större arbete för att ändra ett delsystem eller en del av ett delsystem som förbättrar delsystemets totala prestanda. |
| --- | --- |

1.

I enlighet med artikel 2 m i direktiv 2008/57/EG innebär ombyggnad sådant större arbete för att ändra ett delsystem eller en del av ett delsystem som förbättrar delsystemets totala prestanda.

ombyggnad

| 2. | Delsystemet Infrastruktur för en linje anses vara ombyggd när åtminstone prestandaparametrarna för axellast och profil enligt definitionen i avsnitt 4.2.2 har uppfyllts. I dessa fall ska medlemsstaten se till att den beskrivning som avses i artikel 20.1 i direktiv 2008/57/EG uppfyller följande krav:






  2.1. | Ombyggnad av en befintlig huvudlinje i TEN-nätet ska ske enligt kraven för TSD-linjekategori V-P, V-F och V-M. (Det är tillåtet att uppgradera till typkraven för linje IV.) |
| --- | --- | --- |

2.

Delsystemet Infrastruktur för en linje anses vara ombyggd när åtminstone prestandaparametrarna för axellast och profil enligt definitionen i avsnitt 4.2.2 har uppfyllts. I dessa fall ska medlemsstaten se till att den beskrivning som avses i artikel 20.1 i direktiv 2008/57/EG uppfyller följande krav:

2.1.

Ombyggnad av en befintlig huvudlinje i TEN-nätet ska ske enligt kraven för TSD-linjekategori V-P, V-F och V-M. (Det är tillåtet att uppgradera till typkraven för linje IV.)

| 2.2. | Ombyggnad av befintliga övriga TEN-linjer ska ske enligt kraven för TSD-linjekategori VII-P, VII-F eller VII-M. (Det är tillåtet att uppgradera till typkraven för linje VI.) |
| --- | --- |

2.2.

Ombyggnad av befintliga övriga TEN-linjer ska ske enligt kraven för TSD-linjekategori VII-P, VII-F eller VII-M. (Det är tillåtet att uppgradera till typkraven för linje VI.)

| 2.3. | För andra TSD-parametrar, enligt artikel 20.1 i direktiv 2008/57/EG ska medlemsstaten besluta om i vilken utsträckning TSD:erna behöver tillämpas på projektet. |
| --- | --- |

2.3.

För andra TSD-parametrar, enligt artikel 20.1 i direktiv 2008/57/EG ska medlemsstaten besluta om i vilken utsträckning TSD:erna behöver tillämpas på projektet.

| 3. | Om artikel 20.2 i direktiv 2008/57/EG är tillämplig eftersom ombyggnaden måste godkännas innan den tas i bruk, ska medlemsstaten bestämma vilka av kraven för TSD:n som ska tillämpas genom att ta hänsyn till den övergångsstrategi som avses i avsnitt 7.1. |
| --- | --- |

3.

Om artikel 20.2 i direktiv 2008/57/EG är tillämplig eftersom ombyggnaden måste godkännas innan den tas i bruk, ska medlemsstaten bestämma vilka av kraven för TSD:n som ska tillämpas genom att ta hänsyn till den övergångsstrategi som avses i avsnitt 7.1.

| 4. | Om artikel 20.2 i direktiv 2008/57/EG inte är tillämplig eftersom ombyggnaden inte behöver godkännas innan den tas i drift, rekommenderas överensstämmelse med denna TSD. Om det inte går att uppnå överensstämmelse ska den upphandlande enheten informera medlemsstaten om orsaken till detta. |
| --- | --- |

4.

Om artikel 20.2 i direktiv 2008/57/EG inte är tillämplig eftersom ombyggnaden inte behöver godkännas innan den tas i drift, rekommenderas överensstämmelse med denna TSD. Om det inte går att uppnå överensstämmelse ska den upphandlande enheten informera medlemsstaten om orsaken till detta.

| 5. | Om ett projekt innehåller delar som inte överensstämmer med TSD ska förfaranden för bedömning av överensstämmelse och EG-kontroll fastställas i samråd med medlemsstaten. |
| --- | --- |

5.

Om ett projekt innehåller delar som inte överensstämmer med TSD ska förfaranden för bedömning av överensstämmelse och EG-kontroll fastställas i samråd med medlemsstaten.

7.3.2   Modernisering av en linje

Modernisering av en linje

| 1. | I enlighet med artikel 2 n i direktiv 2008/57/EG innebär modernisering sådant större arbete för att byta ett delsystem eller en del av ett delsystem som inte ändrar delsystemets totala prestanda. |
| --- | --- |

1.

I enlighet med artikel 2 n i direktiv 2008/57/EG innebär modernisering sådant större arbete för att byta ett delsystem eller en del av ett delsystem som inte ändrar delsystemets totala prestanda.

modernisering

| 2. | För detta ändamål bör större arbete för att byta tolkas som ett projekt som genomförs för att systematiskt byta ut delar eller avsnitt av en linje enligt den nationella övergångsplanen. Modernisering skiljer sig från utbyte inom ramen för underhåll som avses i avsnitt 7.3.3 nedan, eftersom det går att uppnå en TSD-kompatibel färdväg. Modernisering är i princip samma sak som ombyggnad utom att prestandaparametrarna inte ändras. |
| --- | --- |

2.

För detta ändamål bör större arbete för att byta tolkas som ett projekt som genomförs för att systematiskt byta ut delar eller avsnitt av en linje enligt den nationella övergångsplanen. Modernisering skiljer sig från utbyte inom ramen för underhåll som avses i avsnitt 7.3.3 nedan, eftersom det går att uppnå en TSD-kompatibel färdväg. Modernisering är i princip samma sak som ombyggnad utom att prestandaparametrarna inte ändras.

| 3. | Om artikel 20.2 i direktiv 2008/57/EG är tillämplig eftersom moderniseringen måste godkännas innan den tas i bruk, ska medlemsstaten bestämma vilka av kraven för TSD:n som ska tillämpas genom att ta hänsyn till den övergångsstrategi som avses i avsnitt 7.1. |
| --- | --- |

3.

Om artikel 20.2 i direktiv 2008/57/EG är tillämplig eftersom moderniseringen måste godkännas innan den tas i bruk, ska medlemsstaten bestämma vilka av kraven för TSD:n som ska tillämpas genom att ta hänsyn till den övergångsstrategi som avses i avsnitt 7.1.

| 4. | Om artikel 20.2 i direktiv 2008/57/EG inte är tillämplig eftersom moderniseringen inte behöver godkännas innan den tas i bruk, rekommenderas överensstämmelse med denna TSD. Om det inte går att uppnå överensstämmelse ska den upphandlande enheten informera medlemsstaten om orsaken till detta. |
| --- | --- |

4.

Om artikel 20.2 i direktiv 2008/57/EG inte är tillämplig eftersom moderniseringen inte behöver godkännas innan den tas i bruk, rekommenderas överensstämmelse med denna TSD. Om det inte går att uppnå överensstämmelse ska den upphandlande enheten informera medlemsstaten om orsaken till detta.

| 5. | Om ett projekt innehåller delar som inte överensstämmer med TSD ska förfaranden för bedömning av överensstämmelse och EG-kontroll fastställas i samråd med medlemsstaten. |
| --- | --- |

5.

Om ett projekt innehåller delar som inte överensstämmer med TSD ska förfaranden för bedömning av överensstämmelse och EG-kontroll fastställas i samråd med medlemsstaten.

7.3.3   Byte inom ramen för underhåll

Byte inom ramen för underhåll

| 1. | Enligt denna TSD krävs inte den formella kontrollen och godkännandet för ibruktagande om delarna i ett delsystem på en linje underhålls. Byte i samband med underhåll bör dock så långt det är praktiskt möjligt genomföras enligt kraven för denna TSD. |
| --- | --- |

1.

Enligt denna TSD krävs inte den formella kontrollen och godkännandet för ibruktagande om delarna i ett delsystem på en linje underhålls. Byte i samband med underhåll bör dock så långt det är praktiskt möjligt genomföras enligt kraven för denna TSD.

| 2. | Målet bör vara att byte i samband med underhåll successivt bidrar till utvecklingen av en driftskompatibel linje. |
| --- | --- |

2.

Målet bör vara att byte i samband med underhåll successivt bidrar till utvecklingen av en driftskompatibel linje.

| 3. | För att en viktig del av delsystemet Infrastruktur successivt ska anpassas för driftskompatibilitet, bör vissa grundläggande parametrarna alltid anpassas tillsammans. Detta gäller följande grupper:






  a) | Linjeföring |
| --- | --- | --- |

3.

För att en viktig del av delsystemet Infrastruktur successivt ska anpassas för driftskompatibilitet, bör vissa grundläggande parametrarna alltid anpassas tillsammans. Detta gäller följande grupper:

a)

Linjeföring

| b) | Spårparametrar |
| --- | --- |

b)

Spårparametrar

| c) | Spårväxlar |
| --- | --- |

c)

Spårväxlar

| d) | Spårets förmåga att motstå pålagda laster |
| --- | --- |

d)

Spårets förmåga att motstå pålagda laster

| e) | Konstruktionernas förmåga att motstå belastningar från trafiken |
| --- | --- |

e)

Konstruktionernas förmåga att motstå belastningar från trafiken

| f) | Plattformar |
| --- | --- |

f)

Plattformar

| 4. | I dessa fall ska hänsyn tas till det faktum att varje enskild aspekt inte gör det möjligt att säkerställa överensstämmelse för helheten: överensstämmelse för ett delsystem kan endast fastställas globalt, dvs. när alla aspekter är i överensstämmelse med TSD:n. |
| --- | --- |

4.

I dessa fall ska hänsyn tas till det faktum att varje enskild aspekt inte gör det möjligt att säkerställa överensstämmelse för helheten: överensstämmelse för ett delsystem kan endast fastställas globalt, dvs. när alla aspekter är i överensstämmelse med TSD:n.

7.3.4   Befintliga linjer som inte omfattas av ett moderniserings- eller ombyggnadsprojekt

Befintliga linjer som inte omfattas av ett moderniserings- eller ombyggnadsprojekt

| 1. | Ett befintligt delsystem kan tillåta spridning av fordon som överensstämmer med TSD:n samtidigt som det uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2008/57/EG. Infrastrukturförvaltaren bör i detta fall, på frivillig basis, kunna fylla i det infrastrukturregister som avses i artikel 35 i direktiv 2008/57/EG enligt bilaga D till denna TSD. |
| --- | --- |

1.

Ett befintligt delsystem kan tillåta spridning av fordon som överensstämmer med TSD:n samtidigt som det uppfyller de väsentliga kraven i direktiv 2008/57/EG. Infrastrukturförvaltaren bör i detta fall, på frivillig basis, kunna fylla i det infrastrukturregister som avses i artikel 35 i direktiv 2008/57/EG enligt bilaga D till denna TSD.

| 2. | Det förfarande som ska användas för att visa nivå av överensstämmelse med de grundläggande parametrarna i TSD:n, ska anges i infrastrukturregistrets specifikation som ska antas av kommissionen i enlighet med den artikeln. |
| --- | --- |

2.

Det förfarande som ska användas för att visa nivå av överensstämmelse med de grundläggande parametrarna i TSD:n, ska anges i infrastrukturregistrets specifikation som ska antas av kommissionen i enlighet med den artikeln.

7.4   Hastighet som övergångskriterium

Hastighet som övergångskriterium

| 1. | Det är tillåtet att ta en linje i bruk som en driftskompatibel linje vid en lägre hastighet än den planerade maxhastigheten för linjen. Om så är fallet bör dock inte linjen utformas på ett sätt som hindrar framtida anpassning till den planerade maxhastigheten för linjen. |
| --- | --- |

1.

Det är tillåtet att ta en linje i bruk som en driftskompatibel linje vid en lägre hastighet än den planerade maxhastigheten för linjen. Om så är fallet bör dock inte linjen utformas på ett sätt som hindrar framtida anpassning till den planerade maxhastigheten för linjen.

| 2. | Exempelvis ska spåravståndet vara avpassat till den planerade maxhastigheten för linjen, men rälsförhöjningen måste vara avpassad till den hastighet som råder vid den tidpunkt då linjen tas i bruk. |
| --- | --- |

2.

Exempelvis ska spåravståndet vara avpassat till den planerade maxhastigheten för linjen, men rälsförhöjningen måste vara avpassad till den hastighet som råder vid den tidpunkt då linjen tas i bruk.

| 3. | I avsnitt 6.3 anges de krav som gäller för bedömning av överensstämmelse i denna situation. |
| --- | --- |

3.

I avsnitt 6.3 anges de krav som gäller för bedömning av överensstämmelse i denna situation.

7.5   Överensstämmelse mellan infrastruktur och rullande materiel

Överensstämmelse mellan infrastruktur och rullande materiel

| 1. | Rullande materiel som överensstämmer med TSD:er för rullande materiel är inte automatiskt kompatibelt med alla linjer som överensstämmer med denna TSD Infrastruktur. Ett fordon med GC-profil är till exempel inte förenligt med en tunnel med GB-profil. |
| --- | --- |

1.

Rullande materiel som överensstämmer med TSD:er för rullande materiel är inte automatiskt kompatibelt med alla linjer som överensstämmer med denna TSD Infrastruktur. Ett fordon med GC-profil är till exempel inte förenligt med en tunnel med GB-profil.

| 2. | Utformningen av TSD-linjekategorier enligt definitionen i kapitel 4 är i allmänhet förenlig med driften av fordon som klassificeras enligt EN 15528:2008 upp till den maximala hastighet som anges i bilaga E. Det kan dock finnas en risk för alltför dynamiska effekter inklusive resonans i vissa broar som ytterligare kan påverka kompatibiliteten mellan fordon och infrastruktur. |
| --- | --- |

2.

Utformningen av TSD-linjekategorier enligt definitionen i kapitel 4 är i allmänhet förenlig med driften av fordon som klassificeras enligt EN 15528:2008 upp till den maximala hastighet som anges i bilaga E. Det kan dock finnas en risk för alltför dynamiska effekter inklusive resonans i vissa broar som ytterligare kan påverka kompatibiliteten mellan fordon och infrastruktur.

| 3. | Kontroller som baseras på särskilda driftsscenarier som överenskommits mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget får företas för att visa överensstämmelse hos fordon som används över den maximala hastighet som anges i bilaga E. |
| --- | --- |

3.

Kontroller som baseras på särskilda driftsscenarier som överenskommits mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget får företas för att visa överensstämmelse hos fordon som används över den maximala hastighet som anges i bilaga E.

| 4. | Såsom anges i avsnitt 4.2.2 i denna TSD, är det tillåtet att utforma nya och ombyggda linjer så att de även passar för större profiler, högre axellaster, högre hastigheter och längre tåg än de som anges. |
| --- | --- |

4.

Såsom anges i avsnitt 4.2.2 i denna TSD, är det tillåtet att utforma nya och ombyggda linjer så att de även passar för större profiler, högre axellaster, högre hastigheter och längre tåg än de som anges.

7.6   Specialfall

Specialfall

Följande specialfall kan tillämpas på vissa nät. Dessa specialfall klassificeras enligt följande:

a)   ”P”-fall:: permanenta fall

b)   ”T”-fall: temporära fall: Vad gäller temporära fall rekommenderas att systemets mål uppnås år 2020 (ett mål som fastställs i beslut nr 1692/96/EG, ändrat genom beslut nr 884/2004/EG (2)).

2

De specialfall som anges i avsnitten 7.6.1–7.6.13 bör läsas tillsammans med de berörda avsnitten i kapitel 4. Om inget annat anges (till exempel när det gäller ytterligare krav) ersätter specialfallen motsvarande krav som anges i kapitel 4. Om kraven i det relevanta avsnittet i kapitel 4 inte är föremål för ett specialfall har dessa krav inte upprepats i avsnitten 7.6.1–7.6.13 och fortsätter att gälla oförändrat.

7.6.1   Särskilda kännetecken för Estlands järnvägsnät

Särskilda kännetecken för Estlands järnvägsnät

Specialfallen för spårviddssystem på 1 520/1 524 mm är en öppen punkt.

7.6.2   Särskilda kännetecken för Finlands järnvägsnät

Särskilda kännetecken för Finlands järnvägsnät

7.6.2.1   Fria rummet (4.2.4.1)

Fria rummet (4.2.4.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkterna 1 och 2

Alla TSD-linjekategorier – punkterna 1 och 2

| 1. | Det fria rummet ska fastställas utifrån profilen FIN 1. |
| --- | --- |

1.

Det fria rummet ska fastställas utifrån profilen FIN 1.

| 2. | Beräkningar av det fria rummet ska göras med hjälp av den statiska eller kinematiska metoden i enlighet med kraven i EN 15273-3:2009 bilaga D punkt D.4.4. |
| --- | --- |

2.

Beräkningar av det fria rummet ska göras med hjälp av den statiska eller kinematiska metoden i enlighet med kraven i EN 15273-3:2009 bilaga D punkt D.4.4.

7.6.2.2   Minsta horisontella kurvradie (4.2.4.4)

Minsta horisontella kurvradie (4.2.4.4)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 4

Alla TSD-linjekategorier – punkt 4

| 4. | S-kurvor som har radier i intervallet från 150 m till 300 m ska vara utformade enligt nationella bestämmelser som anmälts för detta ändamål för att förhindra buffertövertäckning. |
| --- | --- |

4.

S-kurvor som har radier i intervallet från 150 m till 300 m ska vara utformade enligt nationella bestämmelser som anmälts för detta ändamål för att förhindra buffertövertäckning.

7.6.2.3   Nominell spårvidd (4.2.5.1)

Nominell spårvidd (4.2.5.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1

| 1. | Den nominella spårvidden ska vara 1 524 mm. |
| --- | --- |

1.

Den nominella spårvidden ska vara 1 524 mm.

7.6.2.4   Projekteringsvärden för ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1)

Projekteringsvärden för ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

| 2. | För den nominella spårvidden på 1 524 mm ska följande hjulpar i en simuleringsberäkning passera över spår som motsvarar de projekterade spårförhållandena (simulering enligt EN 15302:2008):






  a) | S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 505 mm |
| --- | --- | --- |

2.

För den nominella spårvidden på 1 524 mm ska följande hjulpar i en simuleringsberäkning passera över spår som motsvarar de projekterade spårförhållandena (simulering enligt EN 15302:2008):

a)

S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 505 mm

| b) | S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 511 mm |
| --- | --- |

b)

S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 511 mm

| c) | GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 505 mm |
| --- | --- |

c)

GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 505 mm

| d) | GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 511 mm |
| --- | --- |

d)

GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 511 mm

| e) | EPS enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga D med SR = 1 505 mm |
| --- | --- |

e)

EPS enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga D med SR = 1 505 mm

7.6.2.5   Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (4.2.5.5.2)

Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (4.2.5.5.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – Tabell 5

Alla TSD-linjekategorier – Tabell 5

Tabell 14

Tabell 14

Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m

Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m

| Hastighet
  (km/tim) | Genomsnittlig spårvidd (mm) över 100 m |
| --- | --- |
| v ≤ 60 | bedömning krävs inte |
| 60 < v ≤ 160 | 1 519 |
| 160 < v ≤ 200 | 1 519 |

Hastighet

(km/tim)

Genomsnittlig spårvidd (mm) över 100 m

v ≤ 60

bedömning krävs inte

60 < v ≤ 160

1 519

160 < v ≤ 200

1 519

7.6.2.6   Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

| 2. | De tekniska egenskaperna för spårväxlar för den nominella spårvidden på 1 524 mm ska uppfylla följande driftsvärden:






  a) | Högsta värde för fri hjulpassage i växlar: 1 469 mm. |
| --- | --- | --- |

2.

De tekniska egenskaperna för spårväxlar för den nominella spårvidden på 1 524 mm ska uppfylla följande driftsvärden:

a)

Högsta värde för fri hjulpassage i växlar: 1 469 mm.

| b) | Minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar: 1 478 mm. |
| --- | --- |

b)

Minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar: 1 478 mm.

| c) | Högsta värde för fri hjulpassage vid korsningsspets: 1 440 mm. |
| --- | --- |

c)

Högsta värde för fri hjulpassage vid korsningsspets: 1 440 mm.

| d) | Högsta värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 1 469 mm. |
| --- | --- |

d)

Högsta värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 1 469 mm.

| e) | Moträlens överhöjd är 55 mm. |
| --- | --- |

e)

Moträlens överhöjd är 55 mm.

Ytterligare krav i a och b är oförändrade.

7.6.3   Särskilda kännetecken för Greklands järnvägsnät

Särskilda kännetecken för Greklands järnvägsnät

7.6.3.1   Prestandaparametrar (4.2.2)

Prestandaparametrar (4.2.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkterna 2, 6 och 7

Alla TSD-linjekategorier – punkterna 2, 6 och 7

| 2. | Nya och ombyggda linjer med spårvidd 1 000 mm (på Peloponessos) i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik, ska utformas med en profil enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål och ha en axellast på 14 ton. |
| --- | --- |

2.

Nya och ombyggda linjer med spårvidd 1 000 mm (på Peloponessos) i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik, ska utformas med en profil enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål och ha en axellast på 14 ton.

| 6. | De faktiska prestandaparametrarna för varje del av spåret för linjer med spårvidd 1 000 mm (på Peloponessos) ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

6.

De faktiska prestandaparametrarna för varje del av spåret för linjer med spårvidd 1 000 mm (på Peloponessos) ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

| 7. | Den offentliggjorda informationen om axellast ska offentliggöras tillsammans med den tillåtna hastigheten. |
| --- | --- |

7.

Den offentliggjorda informationen om axellast ska offentliggöras tillsammans med den tillåtna hastigheten.

7.6.3.2   Fria rummet (4.2.4.1)

Fria rummet (4.2.4.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkterna 1 och 2

Alla TSD-linjekategorier – punkterna 1 och 2

| 1. | Det fria rummet för linjer med spårvidd 1 000 mm (på Peloponessos) ska fastställas enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

Det fria rummet för linjer med spårvidd 1 000 mm (på Peloponessos) ska fastställas enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål.

7.6.3.3   Spåravstånd (4.2.4.2)

Spåravstånd (4.2.4.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkterna 1 och 2

Alla TSD-linjekategorier – punkterna 1 och 2

| 1. | Spåravstånd för linjer med spårvidd 1 000 mm (på Peloponessos) ska fastställas enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

Spåravstånd för linjer med spårvidd 1 000 mm (på Peloponessos) ska fastställas enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål.

7.6.3.4   Maximala lutningar (4.2.4.3)

Maximala lutningar (4.2.4.3)

P-fall

P-fall

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, VI-F och VI-M – punkterna 3 och 4

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, VI-F och VI-M – punkterna 3 och 4

| 3. | Maximala lutningar får uppgå till 20 mm/m för huvudtågspår under projekteringsfasen. |
| --- | --- |

3.

Maximala lutningar får uppgå till 20 mm/m för huvudtågspår under projekteringsfasen.

7.6.3.5   Minsta horisontella kurvradie (4.2.4.4)

Minsta horisontella kurvradie (4.2.4.4)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

| 2. | För uppställningsspår eller sidospår får den minsta horisontella kurvradien för linjer med spårvidd 1 000 mm (på Peloponessos) inte vara mindre än 110 m. |
| --- | --- |

2.

För uppställningsspår eller sidospår får den minsta horisontella kurvradien för linjer med spårvidd 1 000 mm (på Peloponessos) inte vara mindre än 110 m.

7.6.3.6   Minsta vertikala kurvradie (4.2.4.5)

Minsta vertikala kurvradie (4.2.4.5)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1

| 1. | Vertikalprofilen för uppställnings- och servicespår för linjer med spårvidd 1 000 mm (på Peloponessos) ska inte ha kurvradier på mindre än 500 m (konvex eller konkav). |
| --- | --- |

1.

Vertikalprofilen för uppställnings- och servicespår för linjer med spårvidd 1 000 mm (på Peloponessos) ska inte ha kurvradier på mindre än 500 m (konvex eller konkav).

7.6.3.7   Nominell spårvidd (4.2.5.1)

Nominell spårvidd (4.2.5.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1

| 1. | Den nominella spårvidden ska vara antingen 1 435 mm eller 1 000 mm. |
| --- | --- |

1.

Den nominella spårvidden ska vara antingen 1 435 mm eller 1 000 mm.

7.6.3.8   Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

| 2. | De tekniska egenskaperna för spårväxlar för den nominella spårvidden på 1 000 mm (på Peloponnesos) ska uppfylla följande driftsvärden:






  a) | Högsta värde för fri hjulpassage i växlar: 946 mm. |
| --- | --- | --- |

2.

De tekniska egenskaperna för spårväxlar för den nominella spårvidden på 1 000 mm (på Peloponnesos) ska uppfylla följande driftsvärden:

a)

Högsta värde för fri hjulpassage i växlar: 946 mm.

| b) | Minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar: 961 mm. |
| --- | --- |

b)

Minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar: 961 mm.

| c) | Högsta värde för fri hjulpassage vid korsningsspets: ej tillämpligt. |
| --- | --- |

c)

Högsta värde för fri hjulpassage vid korsningsspets: ej tillämpligt.

| d) | Högsta värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 943 mm. |
| --- | --- |

d)

Högsta värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 943 mm.

Ytterligare krav i a och b är oförändrade.

7.6.3.9   Spårets förmåga att motstå vertikala laster (4.2.7.1)

Spårets förmåga att motstå vertikala laster (4.2.7.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt a

Alla TSD-linjekategorier – punkt a

| a) | Spåret för linjer (på Peloponnesos) som är en kilometer långa, inbegripet spårväxlar, ska utformas för att minst motstå den största statiska axellasten på 14 ton. |
| --- | --- |

a)

Spåret för linjer (på Peloponnesos) som är en kilometer långa, inbegripet spårväxlar, ska utformas för att minst motstå den största statiska axellasten på 14 ton.

7.6.3.10   Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.1) – vertikala belastningar (4.2.8.1.1)

Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.1) – vertikala belastningar (4.2.8.1.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – endast för nya konstruktioner på nya eller befintliga linjer – punkt 3

Alla TSD-linjekategorier – endast för nya konstruktioner på nya eller befintliga linjer – punkt 3

| 3. | Koefficienten för alfa (α) för linjer (på Peloponnesos) som är en kilometer långa ska vara lika med eller större än 0,75. |
| --- | --- |

3.

Koefficienten för alfa (α) för linjer (på Peloponnesos) som är en kilometer långa ska vara lika med eller större än 0,75.

7.6.4   Särskilda kännetecken för Irlands järnvägsnät

Särskilda kännetecken för Irlands järnvägsnät

7.6.4.1   Prestandaparametrar (4.2.2) – punkt 2 – Tabell 3, kolumn ”tåglängd”

Prestandaparametrar (4.2.2) – punkt 2 – Tabell 3, kolumn ”tåglängd”

| 2. | Nya och ombyggda linjer i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik ska utformas för en längd på passagerartåg på minst 215 m och en längd på godståg på minst 350 meter enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål. |
| --- | --- |

2.

Nya och ombyggda linjer i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik ska utformas för en längd på passagerartåg på minst 215 m och en längd på godståg på minst 350 meter enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål.

7.6.4.2   Fria rummet (4.2.4.1)

Fria rummet (4.2.4.1)

P-fall

P-fall

TSD-linjekategorier IV-P, IV-F, IV-M, VI-P, VI-F och VI-M – punkterna 1 och 2

TSD-linjekategorier IV-P, IV-F, IV-M, VI-P, VI-F och VI-M – punkterna 1 och 2

| 1. | Det fria rummet ska fastställas på grundval av den enhetliga spårvidden IRL 1 enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

Det fria rummet ska fastställas på grundval av den enhetliga spårvidden IRL 1 enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål.

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – punkterna 1 och 2

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – punkterna 1 och 2

| 1. | Det fria rummet ska fastställas på grundval av den enhetliga spårvidden IRL 2 enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

Det fria rummet ska fastställas på grundval av den enhetliga spårvidden IRL 2 enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål.

7.6.4.3   Spåravstånd (4.2.4.2)

Spåravstånd (4.2.4.2)

P-fall

P-fall

TSD-linjekategorier IV-P, IV-F, IV-M, VI-P, VI-F och VI-M – punkterna 1 och 2

TSD-linjekategorier IV-P, IV-F, IV-M, VI-P, VI-F och VI-M – punkterna 1 och 2

| 1. | Spåravstånd ska fastställas utifrån profilen IRL 1 enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

Spåravstånd ska fastställas utifrån profilen IRL 1 enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål.

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – punkterna 1 och 2

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – punkterna 1 och 2

| 1. | Spåravstånd ska fastställas utifrån profilen IRL 2 enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

Spåravstånd ska fastställas utifrån profilen IRL 2 enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål.

7.6.4.4   Nominell spårvidd (4.2.5.1)

Nominell spårvidd (4.2.5.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1

| 1. | Den nominella spårvidden ska vara 1 600 mm. |
| --- | --- |

1.

Den nominella spårvidden ska vara 1 600 mm.

7.6.4.5   Projekteringsvärden FÖR Ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1)

Projekteringsvärden FÖR Ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

| 2. | För den nominella spårvidden på 1 600 mm ska följande hjulpar i en simuleringsberäkning passera över spår som motsvarar de projekterade spårförhållandena (simulering enligt EN 15302:2008):






  a) | S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 585 mm |
| --- | --- | --- |

2.

För den nominella spårvidden på 1 600 mm ska följande hjulpar i en simuleringsberäkning passera över spår som motsvarar de projekterade spårförhållandena (simulering enligt EN 15302:2008):

a)

S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 585 mm

| b) | S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 591 mm |
| --- | --- |

b)

S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 591 mm

| c) | GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 585 mm |
| --- | --- |

c)

GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 585 mm

| d) | GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 591 mm |
| --- | --- |

d)

GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 591 mm

| e) | EPS enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga D med SR = 1 585 mm |
| --- | --- |

e)

EPS enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga D med SR = 1 585 mm

7.6.4.6   Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (4.2.5.5.2)

Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (4.2.5.5.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – Tabell 5

Alla TSD-linjekategorier – Tabell 5

Tabell 15

Tabell 15

Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m

Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m

| Hastighet
  (km/tim) | Genomsnittlig spårvidd (mm) över 100 m |
| --- | --- |
| v ≤ 60 | bedömning krävs inte |
| 60 < v ≤ 160 | 1 595 |
| 160 < v ≤ 200 | 1 595 |

Hastighet

(km/tim)

Genomsnittlig spårvidd (mm) över 100 m

v ≤ 60

bedömning krävs inte

60 < v ≤ 160

1 595

160 < v ≤ 200

1 595

7.6.4.7   Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

| 2. | De tekniska egenskaperna för spårväxlar för den nominella spårvidden på 1 600 mm ska uppfylla följande driftsvärden:






  a) | Högsta värde för fri hjulpassage i växlar: 1 546 mm. |
| --- | --- | --- |

2.

De tekniska egenskaperna för spårväxlar för den nominella spårvidden på 1 600 mm ska uppfylla följande driftsvärden:

a)

Högsta värde för fri hjulpassage i växlar: 1 546 mm.

| b) | Minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar: 1 556 mm. |
| --- | --- |

b)

Minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar: 1 556 mm.

| c) | Högsta värde för fri hjulpassage vid korsningsspets: 1 521 mm. |
| --- | --- |

c)

Högsta värde för fri hjulpassage vid korsningsspets: 1 521 mm.

| d) | Högsta värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 1 546 mm. |
| --- | --- |

d)

Högsta värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 1 546 mm.

Ytterligare krav i a och b är oförändrade.

7.6.5   Särskilda kännetecken för Lettlands järnvägsnät

Särskilda kännetecken för Lettlands järnvägsnät

Specialfallen för spårviddssystem på 1 520/1 524 mm är en öppen punkt.

7.6.6   Särskilda kännetecken för Litauens järnvägsnät

Särskilda kännetecken för Litauens järnvägsnät

Specialfallen för spårviddssystem på 1 520/1 524 mm är en öppen punkt.

7.6.7   Särskilda kännetecken för Polens järnvägsnät

Särskilda kännetecken för Polens järnvägsnät

7.6.7.1   Fria rummet (4.2.4.1)

Fria rummet (4.2.4.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkterna 1 och 2

Alla TSD-linjekategorier – punkterna 1 och 2

| 1. | Det fria rummet för linjer på 1 520 mm ska fastställas enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

Det fria rummet för linjer på 1 520 mm ska fastställas enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål.

7.6.7.2   Nominell spårvidd (4.2.5.1)

Nominell spårvidd (4.2.5.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – ytterligare punkt 3

Alla TSD-linjekategorier – ytterligare punkt 3

| 3. | En nominell spårvidd på 1 520 mm är tillåten för linjer som används för underhåll av internationell trafik till/från 1 520/1 524 mm länder med järnväg. |
| --- | --- |

3.

En nominell spårvidd på 1 520 mm är tillåten för linjer som används för underhåll av internationell trafik till/från 1 520/1 524 mm länder med järnväg.

7.6.7.3   Projekteringsvärden FÖR Ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1)

Projekteringsvärden FÖR Ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

| 2. | För den nominella spårvidden på 1 520 mm ska följande hjulpar i en simuleringsberäkning passera över spår motsvarande de projekterade spårförhållandena (simulering enligt EN 15302:2008):






  a) | S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 503 mm |
| --- | --- | --- |

2.

För den nominella spårvidden på 1 520 mm ska följande hjulpar i en simuleringsberäkning passera över spår motsvarande de projekterade spårförhållandena (simulering enligt EN 15302:2008):

a)

S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 503 mm

| b) | S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 509 mm |
| --- | --- |

b)

S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 509 mm

| c) | GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 503 mm |
| --- | --- |

c)

GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 503 mm

| d) | GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 509 mm |
| --- | --- |

d)

GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 509 mm

| e) | EPS enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga D med SR = 1 503 mm |
| --- | --- |

e)

EPS enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga D med SR = 1 503 mm

7.6.7.4   Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (4.2.5.5.2)

Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (4.2.5.5.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – Tabell 5

Alla TSD-linjekategorier – Tabell 5

Tabell 16

Tabell 16

Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m för linjer på 1 520 mm

Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m för linjer på 1 520 mm

| Hastighet
  (km/tim) | Genomsnittlig spårvidd (mm) över 100 m |
| --- | --- |
| v ≤ 120 | bedömning krävs inte |
| 120 < v ≤ 160 | 1 515 |
| 160 < v ≤ 200 | 1 515 |

Hastighet

(km/tim)

Genomsnittlig spårvidd (mm) över 100 m

v ≤ 120

bedömning krävs inte

120 < v ≤ 160

1 515

160 < v ≤ 200

1 515

7.6.7.5   Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

| 2. | De tekniska egenskaperna för spårväxlar för den nominella spårvidden på 1 520 mm ska uppfylla följande driftsvärden:






  a) | Högsta värde för fri hjulpassage i växlar: 1 460 mm. |
| --- | --- | --- |

2.

De tekniska egenskaperna för spårväxlar för den nominella spårvidden på 1 520 mm ska uppfylla följande driftsvärden:

a)

Högsta värde för fri hjulpassage i växlar: 1 460 mm.

| b) | Minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar: 1 476 mm. |
| --- | --- |

b)

Minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar: 1 476 mm.

| c) | Högsta värde för fri hjulpassage vid korsningsspets: 1 436 mm. |
| --- | --- |

c)

Högsta värde för fri hjulpassage vid korsningsspets: 1 436 mm.

| d) | Högsta värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 1 460 mm. |
| --- | --- |

d)

Högsta värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 1 460 mm.

Ytterligare krav i a och b är oförändrade.

7.6.7.6   Längsta ostyrda längd för fasta dubbelspetsade korsningar (4.2.6.3)

Längsta ostyrda längd för fasta dubbelspetsade korsningar (4.2.6.3)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1

| 1. | För spårviddssystemet på 1 520 mm ska projekteringsvärdet för den högsta ostyrda längden motsvara 1 till 9 (tanα=0,11, α=6 20) dubbelspetsad korsning med en förhöjd moträl på minst 44 mm som är förknippad med en minsta hjuldiameter som är större än 330 mm i genomgående spår. |
| --- | --- |

1.

För spårviddssystemet på 1 520 mm ska projekteringsvärdet för den högsta ostyrda längden motsvara 1 till 9 (tanα=0,11, α=6 20) dubbelspetsad korsning med en förhöjd moträl på minst 44 mm som är förknippad med en minsta hjuldiameter som är större än 330 mm i genomgående spår.

7.6.8   Särskilda kännetecken för Portugals järnvägsnät

Särskilda kännetecken för Portugals järnvägsnät

7.6.8.1   Fria rummet (4.2.4.1)

Fria rummet (4.2.4.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkterna 1 och 2

Alla TSD-linjekategorier – punkterna 1 och 2

Det fria rummet ska fastställas utifrån referenskonturerna CPb, CPb + eller CPc.

Beräkningar av det fria rummet ska göras med hjälp av den kinematiska metoden i enlighet med kraven i EN 15273-3:2009, bilaga D, punkt D.4.3.

För de tre spårsystemen ska det fria rummet fastställas utifrån CPb + referenskontur, centrerad på spårvidden 1 668 mm.

7.6.8.2   Nominell spårvidd (4.2.5.1)

Nominell spårvidd (4.2.5.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1

| 1. | Den nominella spårvidden ska vara 1 668 mm, 1 435 mm eller båda om linjen är utrustad med trerälssystem. |
| --- | --- |

1.

Den nominella spårvidden ska vara 1 668 mm, 1 435 mm eller båda om linjen är utrustad med trerälssystem.

7.6.8.3   Projekteringsvärden FÖR Ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1)

Projekteringsvärden FÖR Ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

| 2. | För den nominella spårvidden på 1 668 mm ska följande hjulpar i en simuleringsberäkning passera över spår som motsvarar de projekterade spårförhållandena (simulering enligt EN 15302:2008):






  a) | S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 653 mm |
| --- | --- | --- |

2.

För den nominella spårvidden på 1 668 mm ska följande hjulpar i en simuleringsberäkning passera över spår som motsvarar de projekterade spårförhållandena (simulering enligt EN 15302:2008):

a)

S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 653 mm

| b) | S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 659 mm |
| --- | --- |

b)

S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 659 mm

| c) | GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 653 mm |
| --- | --- |

c)

GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 653 mm

| d) | GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 659 mm |
| --- | --- |

d)

GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 659 mm

| e) | EPS enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga D med SR = 1 653 mm |
| --- | --- |

e)

EPS enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga D med SR = 1 653 mm

7.6.8.4   Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (4.2.5.5.2)

Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (4.2.5.5.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – Tabell 5

Alla TSD-linjekategorier – Tabell 5

Tabell 17

Tabell 17

Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m

Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m

| Hastighet
  (km/tim) | Genomsnittlig spårvidd (mm) över 100 m |
| --- | --- |
| v ≤ 60 | bedömning krävs inte |
| 60 < v ≤ 160 | 1 663 |
| 160 < v ≤ 200 | 1 663 |

Hastighet

(km/tim)

Genomsnittlig spårvidd (mm) över 100 m

v ≤ 60

bedömning krävs inte

60 < v ≤ 160

1 663

160 < v ≤ 200

1 663

7.6.8.5   Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

De tekniska egenskaperna för spårväxlar för den nominella spårvidden på 1 668 mm ska uppfylla följande driftsvärden:

| a) | Största värde för fri hjulpassage i växlar: 1 613 mm. |
| --- | --- |

a)

Största värde för fri hjulpassage i växlar: 1 613 mm.

| b) | Minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar: 1 624 mm. |
| --- | --- |

b)

Minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar: 1 624 mm.

| c) | Högsta värde för fri hjulpassage vid korsningsspets: 1 589 mm. |
| --- | --- |

c)

Högsta värde för fri hjulpassage vid korsningsspets: 1 589 mm.

| d) | Högsta värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 1 613 mm. |
| --- | --- |

d)

Högsta värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 1 613 mm.

Ytterligare krav i a och b är oförändrade.

7.6.9   Särskilda kännetecken för Rumäniens järnvägsnät

Särskilda kännetecken för Rumäniens järnvägsnät

7.6.9.1   Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2 f

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2 f

| 2f. | De tekniska egenskaperna för spårväxlar ska följa ett driftsvärde för flänsrännans minsta djup på 38 mm. |
| --- | --- |

2f.

De tekniska egenskaperna för spårväxlar ska följa ett driftsvärde för flänsrännans minsta djup på 38 mm.

7.6.10   Särskilda kännetecken för Spaniens järnvägsnät

Särskilda kännetecken för Spaniens järnvägsnät

7.6.10.1   Fria rummet (4.2.4.1)

Fria rummet (4.2.4.1)

P-fall

P-fall

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – punkterna 1 och 2

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – punkterna 1 och 2

| 1. | Det fria rummet ska fastställas utifrån profilen GHE16 enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

Det fria rummet ska fastställas utifrån profilen GHE16 enligt nationella bestämmelser som har anmälts för detta ändamål.

Alla TSD-linjekategorier – ytterligare punkt 4

Alla TSD-linjekategorier – ytterligare punkt 4

| 4. | Fria rummet för spårvidden på 1 435 mm och fria rummet för spårvidden på 1 668 mm för varje del av trespårsystemet ska offentliggöras i infrastrukturregistret. |
| --- | --- |

4.

Fria rummet för spårvidden på 1 435 mm och fria rummet för spårvidden på 1 668 mm för varje del av trespårsystemet ska offentliggöras i infrastrukturregistret.

7.6.10.2   Spåravstånd (4.2.4.2)

Spåravstånd (4.2.4.2)

P-fall

P-fall

TSD-linjekategorier IV-P, IV-F, IV-M, VI-P, VI-F och VI-M – punkterna 1 och 2

TSD-linjekategorier IV-P, IV-F, IV-M, VI-P, VI-F och VI-M – punkterna 1 och 2

| 1. | Spåravståndet för linjer med spårvidderna 1 668 mm och 1 435 mm ska vara anpassade till den maximala hastigheten på linjen.

  Tabell 18


  Spåravstånd i Spaniens järnvägsnät







  Hastighet
  (km/tim) | Spåravstånd
  (mm) |
| --- | --- | --- |
| v ≤ 140 | 3 808 |
| 140 < v ≤ 160 | 3 920 |
| 160 < v ≤ 200 | 4 000 |

1.

Spåravståndet för linjer med spårvidderna 1 668 mm och 1 435 mm ska vara anpassade till den maximala hastigheten på linjen.

Tabell 18

Tabell 18

Spåravstånd i Spaniens järnvägsnät

Spåravstånd i Spaniens järnvägsnät

Hastighet

(km/tim)

Spåravstånd

(mm)

v ≤ 140

3 808

140 < v ≤ 160

3 920

160 < v ≤ 200

4 000

Spåravstånd kan i berättigade fall minskas till det närmast lägre värdet som finns i tabellen och på linjer där hastigheten är under 100 km/tim kan det i extrema fall minskas till 3 674 mm.

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – punkterna 1 och 2

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – punkterna 1 och 2

| 1. | Spåravståndet för linjer med spårvidderna 1 668 mm och 1 435 mm ska vara 3 808 mm.
  På linjer med hastigheter som är lägre än 100 km/tim kan det minskas till 3 674 mm.
  Om spåravståndet är mindre än 3 808 mm ska det styrkas att säkerheten är god vid tågmöten. |
| --- | --- |

1.

Spåravståndet för linjer med spårvidderna 1 668 mm och 1 435 mm ska vara 3 808 mm.

På linjer med hastigheter som är lägre än 100 km/tim kan det minskas till 3 674 mm.

Om spåravståndet är mindre än 3 808 mm ska det styrkas att säkerheten är god vid tågmöten.

7.6.10.3   Maximala stigningar och lutningar (4.2.4.3)

Maximala stigningar och lutningar (4.2.4.3)

P-fall

P-fall

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, VI-F och VI-M – punkterna 3 och 4

TSD-linjekategorier IV-F, IV-M, VI-F och VI-M – punkterna 3 och 4

| 3. | Maximala stigningar och lutningar får uppgå till 20 mm/m för huvudtågspår under projekteringsfasen. |
| --- | --- |

3.

Maximala stigningar och lutningar får uppgå till 20 mm/m för huvudtågspår under projekteringsfasen.

7.6.10.4   Nominell spårvidd (4.2.5.1)

Nominell spårvidd (4.2.5.1)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1 och ytterligare punkt 3

Alla TSD-linjekategorier – punkt 1 och ytterligare punkt 3

| 1. | Den nominella spårvidden ska vara antingen 1 668 mm eller 1 435 mm. |
| --- | --- |

1.

Den nominella spårvidden ska vara antingen 1 668 mm eller 1 435 mm.

| 3. | Den nominella spårvidden för trerälssystem ska vara 1 435 mm och 1 668 mm. |
| --- | --- |

3.

Den nominella spårvidden för trerälssystem ska vara 1 435 mm och 1 668 mm.

7.6.10.5   Projekteringsvärden för ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1)

Projekteringsvärden för ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1)

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

| 2. | För den nominella spårvidden på 1 668 mm ska följande hjulpar i en simuleringsberäkning passera över spår som motsvarar de projekterade spårförhållandena (simulering enligt EN 15302:2008):






  a) | S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 653 mm |
| --- | --- | --- |

2.

För den nominella spårvidden på 1 668 mm ska följande hjulpar i en simuleringsberäkning passera över spår som motsvarar de projekterade spårförhållandena (simulering enligt EN 15302:2008):

a)

S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 653 mm

| b) | S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 659 mm |
| --- | --- |

b)

S 1002 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga C med SR = 1 659 mm

| c) | GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 653 mm |
| --- | --- |

c)

GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 653 mm

| d) | GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 659 mm |
| --- | --- |

d)

GV 1/40 enligt definitionen i EN 13715:2006 bilaga B med SR = 1 659 mm

| e) | EPS enligt definitionen i EN 13715:2006 med bilaga D SR = 1 653 mm |
| --- | --- |

e)

EPS enligt definitionen i EN 13715:2006 med bilaga D SR = 1 653 mm

7.6.10.6   Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (4.2.5.5.2)

Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (4.2.5.5.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – Tabell 5

Alla TSD-linjekategorier – Tabell 5

Tabell 19

Tabell 19

Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m

Minsta genomsnittliga spårvidd vid drift på rakspår och i kurvor med radien R > 10 000 m

| Hastighet
  (km/tim) | Genomsnittlig spårvidd (mm) över 100 m |
| --- | --- |
| v ≤ 60 | bedömning krävs inte |
| 60 < v ≤ 160 | 1 663 |
| 160 < v ≤ 200 | 1 663 |

Hastighet

(km/tim)

Genomsnittlig spårvidd (mm) över 100 m

v ≤ 60

bedömning krävs inte

60 < v ≤ 160

1 663

160 < v ≤ 200

1 663

7.6.10.7   Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

Alla TSD-linjekategorier – punkt 2

De tekniska egenskaperna för spårväxlar för den nominella spårvidden på 1 668 mm ska uppfylla följande driftsvärden:

| a) | Högsta värde för fri hjulpassage i växlar: 1 618 mm. |
| --- | --- |

a)

Högsta värde för fri hjulpassage i växlar: 1 618 mm.

| b) | Minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar: 1 626 mm. |
| --- | --- |

b)

Minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar: 1 626 mm.

| c) | Högsta värde för fri hjulpassage vid korsningsspets: 1 590 mm. |
| --- | --- |

c)

Högsta värde för fri hjulpassage vid korsningsspets: 1 590 mm.

| d) | Högsta värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 1 620 mm. |
| --- | --- |

d)

Högsta värde för fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl: 1 620 mm.

Ytterligare krav i a och b är oförändrade.

7.6.11   Särskilda kännetecken för Sveriges järnvägsnät

Särskilda kännetecken för Sveriges järnvägsnät

För infrastruktur som har direkt anslutning till det finska järnvägsnätet och för infrastruktur i hamnar, kan de särskilda kännetecknen för Finlands järnvägsnät som anges i punkt 7.6.2 i denna TSD tillämpas.

7.6.12   Särskilda kännetecken för Storbritanniens järnvägsnät

Särskilda kännetecken för Storbritanniens järnvägsnät

7.6.12.1   Prestandaparametrar (4.2.2)

Prestandaparametrar (4.2.2)

P-fall

P-fall

Alla TSD-linjekategorier – punkt 7

Alla TSD-linjekategorier – punkt 7

| 7. | Den offentliggjorda informationen om axellast ska använda Route Availability-numret (RA) (enligt den nationella tekniska bestämmelse som meddelats för detta ändamål) i kombination med den tillåtna hastigheten.
  Om bärförmågan hos en del av spåret överstiger intervallet för Route Availability-numret (RA) kan ytterligare information som definierar bärförmågan tillhandahållas. |
| --- | --- |

7.

Den offentliggjorda informationen om axellast ska använda Route Availability-numret (RA) (enligt den nationella tekniska bestämmelse som meddelats för detta ändamål) i kombination med den tillåtna hastigheten.

Om bärförmågan hos en del av spåret överstiger intervallet för Route Availability-numret (RA) kan ytterligare information som definierar bärförmågan tillhandahållas.

7.6.12.2   Fria rummet (4.2.4.1)

Fria rummet (4.2.4.1)

P-fall

P-fall

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – punkterna 1 och 2

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – punkterna 1 och 2

| 1. | För ombyggnad eller modernisering av konventionella linjer avseende fria rummet, ska det fria rummet som ska uppnås vara specifikt för det aktuella projektet.
  Tillämpningen av profiler ska ske enligt nationella tekniska bestämmelser som har anmälts för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

För ombyggnad eller modernisering av konventionella linjer avseende fria rummet, ska det fria rummet som ska uppnås vara specifikt för det aktuella projektet.

Tillämpningen av profiler ska ske enligt nationella tekniska bestämmelser som har anmälts för detta ändamål.

7.6.12.3   Spåravstånd (4.2.4.2)

Spåravstånd (4.2.4.2)

P-fall

P-fall

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – punkterna 1 och 2

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – punkterna 1 och 2

| 1. | Det nominella spåravståndet ska vara 3 400 mm för rakspår och kurvspår med en radie på 400 m eller mer.
  Om det finns topografiska begränsningar för att ett nominellt spåravstånd på 3 400 mm inte kan uppnås, kan man minska spåravståndet under förutsättning att särskilda åtgärder vidtas för att styrka att säkerheten är god vid tågmöten.
  Minskning av spåravståndet måste ske enligt nationella tekniska bestämmelser för detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

Det nominella spåravståndet ska vara 3 400 mm för rakspår och kurvspår med en radie på 400 m eller mer.

Om det finns topografiska begränsningar för att ett nominellt spåravstånd på 3 400 mm inte kan uppnås, kan man minska spåravståndet under förutsättning att särskilda åtgärder vidtas för att styrka att säkerheten är god vid tågmöten.

Minskning av spåravståndet måste ske enligt nationella tekniska bestämmelser för detta ändamål.

7.6.12.4   Nominell spårvidd (4.2.5.1)

Nominell spårvidd (4.2.5.1)

P-fall

P-fall

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – ytterligare punkt 3

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – ytterligare punkt 3

| 3. | För utformningen av spårväxlar enligt ”CEN56 vertikal” medges en nominell spårvidd på 1 432 mm. |
| --- | --- |

3.

För utformningen av spårväxlar enligt ”CEN56 vertikal” medges en nominell spårvidd på 1 432 mm.

7.6.12.5   Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

P-fall

P-fall

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – ytterligare punkt 4

TSD-linjekategorier V-P, V-F, V-M, VII-P, VII-F och VII-M – ytterligare punkt 4

| 4. | För utformningen av spårväxlar enligt ”CEN56 vertikal” medges ett minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar på 1 388 mm (mätt 14 mm under rälsöverkant och på den teoretiska referenslinjen vid ett lämpligt avstånd bakom den praktiska korsningsspetsen (RP) för spetsen enligt bilden i figur 2). |
| --- | --- |

4.

För utformningen av spårväxlar enligt ”CEN56 vertikal” medges ett minsta värde på moträlsavstånd för spårkorsningar på 1 388 mm (mätt 14 mm under rälsöverkant och på den teoretiska referenslinjen vid ett lämpligt avstånd bakom den praktiska korsningsspetsen (RP) för spetsen enligt bilden i figur 2).

7.6.13   Särskilda kännetecken för storbritanniens järnvägsnät på Nordirland

Särskilda kännetecken för storbritanniens järnvägsnät på Nordirland

För Storbritanniens järnvägsnät på Nordirland ska de särskilda kännetecknen för Irlands järnvägsnät som anges i punkt 7.6.4 i denna TSD tillämpas.

BILAGA A

BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

Egenskaperna för de driftskompatibilitetskomponenter som ska bedömas av det anmälda organet eller tillverkaren i enlighet med den valda modulen, i de olika konstruktions-, utvecklings- och tillverkningsfaserna är markerade med ”X” i tabell 20. Om ingen bedömning av ett anmält organ krävs är detta markerat med ”Ej tillämpligt” i tabellen.

Det finns inga särskilda bedömningsförfaranden för driftskompatibilitetskomponenterna i delsystemet Infrastruktur.

Tabell 20

Bedömning av driftskompatibilitetskomponenter för EG-försäkran om överensstämmelse

| Egenskaper att bedöma | Bedömning i följande fas |
| --- | --- |
| Konstruktions- och utvecklingsfas | Tillverkningsfas |
| Kontroll av konstruktion | Kontroll av tillverkningsprocess | Typprovning | Produktkvalitet
  (serie) |
| 5.3.1 | Rälen |

Egenskaper att bedöma

Bedömning i följande fas

Konstruktions- och utvecklingsfas

Tillverkningsfas

Kontroll av konstruktion

Kontroll av tillverkningsprocess

Typprovning

Produktkvalitet

(serie)

5.3.1

Rälen

| 5.3.1.1 | Rälhuvudets profil |
| --- | --- |

5.3.1.1

Rälhuvudets profil

X

X

Ej tillämpligt

X

| 5.3.1.2 | Tröghetsmoment i rälens tvärsnitt |
| --- | --- |

5.3.1.2

Tröghetsmoment i rälens tvärsnitt

X

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

| 5.3.1.3 | Rälens hårdhet |
| --- | --- |

5.3.1.3

Rälens hårdhet

X

X

Ej tillämpligt

X

| 5.3.2 | Rälsbefästningssystem |
| --- | --- |

5.3.2

Rälsbefästningssystem

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

X

X

| 5.3.3 | Linjesliprar |
| --- | --- |

5.3.3

Linjesliprar

X

X

X

X

BILAGA B

BEDÖMNING AV DELSYSTEMET INFRASTRUKTUR

Egenskaperna hos delsystemet som ska bedömas i de olika konstruktions-, tillverknings- och driftsfaserna är markerade med ”X” i tabell 21.

Om ingen bedömning av ett anmält organ krävs är detta markerat med ”Ej tillämpligt” i tabellen. Detta hindrar inte att det finns behov av andra bedömningar inom ramen för andra faser.

Definition av bedömningsfaserna:

1.   Konstruktionskontroll: innefattar kontroll av att värdena/parametrarna stämmer överens med tillämpliga TSD-krav.

2.   Montering före ibruktagande: kontroll på fältet av att den verkliga produkten överensstämmer med relevanta konstruktionsparametrar just innan den tas i bruk.

I kolumn 3 hänvisas till avsnitt 6.2.4 ”Särskilda bedömningsförfaranden för delsystem”.

Tabell 21

Bedömning av delsystemet Infrastruktur för EG-kontroll av överensstämmelse

| Egenskaper att bedöma | Ny linje eller ombyggnads-/moderniseringsprojekt | Särskilda bedömningsförfaranden |
| --- | --- | --- |
| Konstruktionskontroll | Montering före ibruktagande |
| 1 | 2 | 3 |
| Fria rummet (4.2.4.1) | X | X | 6.2.4.1 |
| Spåravstånd (4.2.4.2) | X | X | 6.2.4.2 |
| Maximala lutningar (4.2.4.3) | X | Ej tillämpligt | |
| Minsta horisontella kurvradie (4.2.4.4) | X | X | |
| Minsta vertikala kurvradie (4.2.4.5) | X | X | |
| Nominell spårvidd (4.2.5.1) | X | Ej tillämpligt | |
| Rälsförhöjning (4.2.5.2) | X | X | |
| Förändring av rälsförhöjning (4.2.5.3) | X | X | |
| Rälsförhöjningsbrist (4.2.5.4) | X | Ej tillämpligt | 6.2.4.3 |
| Ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1) – utformning | X | Ej tillämpligt | 6.2.4.4 |
| Ekvivalent konicitet (4.2.5.5.2) – i drift | Öppen punkt | Öppen punkt | 6.2.4.5 |
| Rälhuvudets profil för spår (4.2.5.6) | X | Ej tillämpligt | |
| Rällutning (4.2.5.7) | X | Ej tillämpligt | |
| Spårstyvhet (4.2.5.8) | Öppen punkt | Öppen punkt | |
| Förreglingsanordningar (4.2.6.1) | X | X | |
| Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 6.2.4.7 |
| Längsta ostyrda längd för fasta dubbelspetsade korsningar (4.2.6.3) | X | Ej tillämpligt | 6.2.4.7 |
| Spårets förmåga att motstå vertikala laster (4.2.7.1) | X | Ej tillämpligt | 6.2.5 |
| Spårets longitudinella motståndsförmåga (4.2.7.2) | X | Ej tillämpligt | 6.2.5 |
| Spårets laterala motståndsförmåga (4.2.7.3) | X | Ej tillämpligt | 6.2.5 |
| Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.1) | X | Ej tillämpligt | 6.2.4.8 |
| Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter (4.2.8.2) | X | Ej tillämpligt | 6.2.4.8 |
| Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår (4.2.8.3) | X | Ej tillämpligt | 6.2.4.8 |
| Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.4) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 6.2.4.9 |
| Fastställande av gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns (4.2.9.1) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 6.2.4.5 |
| Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning (4.2.9.2) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | |
| Gräns för omedelbar åtgärd för spårviddsvariation (4.2.9.3) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | |
| Gräns för omedelbar åtgärd för rälsförhöjning (4.2.9.4) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | |
| Användbar plattformslängd (4.2.10.1) | X | Ej tillämpligt | |
| Plattformens bredd och kant (4.2.10.2) | Se PRM | Se PRM | |
| Plattformens slut (4.2.10.3) | Se PRM | Se PRM | |
| Plattformens höjd (4.2.10.4) | Se PRM | Se PRM | |
| Plattformskantens läge (4.2.10.5) | Se PRM | Se PRM | |
| Största tryckvariation i tunnlar (4.2.11.1) | X | Ej tillämpligt | 6.2.4.6 |
| Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder (4.2.11.2) | Öppen punkt | Öppen punkt | |
| Skydd mot elolyckor (4.2.11.3) | Se ENE | Se ENE | |
| Säkerhet i järnvägstunnlar (4.2.11.4) | Se SRT | Se SRT | |
| Sidvindseffekter (4.2.11.5) | Öppen punkt | Öppen punkt | |
| Avståndsskyltar (4.2.12.1), | Ej tillämpligt | X | |
| Toalettömning (4.2.13.2) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 6.2.4.10 |
| Utrustning för utvändig rengöring av tåg (4.2.13.3) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 6.2.4.10 |
| Vattenpåfyllning (4.2.13.4) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 6.2.4.10 |
| Bränslepåfyllning (4.2.13.5) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 6.2.4.10 |
| Strömförsörjning vid service (4.2.13.6) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | 6.2.4.10 |

Egenskaper att bedöma

Ny linje eller ombyggnads-/moderniseringsprojekt

Särskilda bedömningsförfaranden

Konstruktionskontroll

Montering före ibruktagande

1

2

3

Fria rummet (4.2.4.1)

X

X

6.2.4.1

Spåravstånd (4.2.4.2)

X

X

6.2.4.2

Maximala lutningar (4.2.4.3)

X

Ej tillämpligt

Minsta horisontella kurvradie (4.2.4.4)

X

X

Minsta vertikala kurvradie (4.2.4.5)

X

X

Nominell spårvidd (4.2.5.1)

X

Ej tillämpligt

Rälsförhöjning (4.2.5.2)

X

X

Förändring av rälsförhöjning (4.2.5.3)

X

X

Rälsförhöjningsbrist (4.2.5.4)

X

Ej tillämpligt

6.2.4.3

Ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1) – utformning

X

Ej tillämpligt

6.2.4.4

Ekvivalent konicitet (4.2.5.5.2) – i drift

Öppen punkt

Öppen punkt

6.2.4.5

Rälhuvudets profil för spår (4.2.5.6)

X

Ej tillämpligt

Rällutning (4.2.5.7)

X

Ej tillämpligt

Spårstyvhet (4.2.5.8)

Öppen punkt

Öppen punkt

Förreglingsanordningar (4.2.6.1)

X

X

Geometri för spårväxlar i drift (4.2.6.2)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

6.2.4.7

Längsta ostyrda längd för fasta dubbelspetsade korsningar (4.2.6.3)

X

Ej tillämpligt

6.2.4.7

Spårets förmåga att motstå vertikala laster (4.2.7.1)

X

Ej tillämpligt

6.2.5

Spårets longitudinella motståndsförmåga (4.2.7.2)

X

Ej tillämpligt

6.2.5

Spårets laterala motståndsförmåga (4.2.7.3)

X

Ej tillämpligt

6.2.5

Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.1)

X

Ej tillämpligt

6.2.4.8

Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter (4.2.8.2)

X

Ej tillämpligt

6.2.4.8

Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår (4.2.8.3)

X

Ej tillämpligt

6.2.4.8

Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.4)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

6.2.4.9

Fastställande av gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns (4.2.9.1)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

6.2.4.5

Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning (4.2.9.2)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Gräns för omedelbar åtgärd för spårviddsvariation (4.2.9.3)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Gräns för omedelbar åtgärd för rälsförhöjning (4.2.9.4)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Användbar plattformslängd (4.2.10.1)

X

Ej tillämpligt

Plattformens bredd och kant (4.2.10.2)

Se PRM

Se PRM

Plattformens slut (4.2.10.3)

Se PRM

Se PRM

Plattformens höjd (4.2.10.4)

Se PRM

Se PRM

Plattformskantens läge (4.2.10.5)

Se PRM

Se PRM

Största tryckvariation i tunnlar (4.2.11.1)

X

Ej tillämpligt

6.2.4.6

Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder (4.2.11.2)

Öppen punkt

Öppen punkt

Skydd mot elolyckor (4.2.11.3)

Se ENE

Se ENE

Säkerhet i järnvägstunnlar (4.2.11.4)

Se SRT

Se SRT

Sidvindseffekter (4.2.11.5)

Öppen punkt

Öppen punkt

Avståndsskyltar (4.2.12.1),

Ej tillämpligt

X

Toalettömning (4.2.13.2)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

6.2.4.10

Utrustning för utvändig rengöring av tåg (4.2.13.3)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

6.2.4.10

Vattenpåfyllning (4.2.13.4)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

6.2.4.10

Bränslepåfyllning (4.2.13.5)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

6.2.4.10

Strömförsörjning vid service (4.2.13.6)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

6.2.4.10

BILAGA C

FÖRMÅGAN HOS KONSTRUKTIONER ENLIGT TSD-LINJEKATEGORI I STORBRITANNIEN

Förmågan hos konstruktioner definieras i tabell 22 med en kombinerad parameter som består av Route Availability-numret och motsvarande maximal hastighet. Route Availability-numret och motsvarande maximal hastighet ska betraktas som en kombinerad parameter.

Route Availability-numret är en funktion av högsta axellast och geometriska aspekter som rör avståndet mellan axlar. Route Availability-nummer definieras i de nationella tekniska bestämmelser som har anmälts för detta ändamål.

Tabell 22

RA-nummer – Motsvarande maximal hastighet (miles/h)

| TSD-linjekategori i TSD Infrastruktur för konventionell trafik | Vagnar i resandetåg (personvagnar, resgodsvagnar, biltransportvagnar) (3) och lätta godsvagnar (3)
   (4) | Godsvagnar Övriga fordon | Lok och drivenheter (3)
   (5)
   (6) | El- eller dieseldrivna motorvagnar, drivenheter och rälsbussar (3)
   (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IV-P | RA2 (7) – 125 | (10) | RA7 (11) – 125
  RA8 (11) – 110
  RA8 (12) – 100 | RA3 (8) – 125
  RA5 (9) – 100 |
| IV-F | (10) | RA10 – 60
  RA8 – 75
  RA2 – 90 | RA8 (12) – 90 | (10) |
| IV-M | se IV-P | se IV-F | se IV-P | se IV-P |
| V-P | RA2 (7) – 100 | (10) | RA7 (12) – 100
  RA8 (11) – 100
  RA8 (12) – 90 | RA3 (8) – 100 |
| V-F | (10) | RA8 – 60 | RA8 (12) – 60 | (10) |
| V-M | se V-P | RA8 – 75 | se V-P | se V-P |
| VI-P | RA2 (7) – 90 | (10) | RA8 (12) – 90 | RA3 (8) – 90 |
| VI-F | (10) | RA10 – 60 | RA8 (12) – 60 | (10) |
| VI-M | se VI-P | RA10 – 60
  RA8 – 75
  RA2 – 90 | se VI-P | se VI-P |
| VII-P | RA1 (7) – 75 | (10) | RA7 (12)
   (13) – 75 | RA3 (8) – 75 |
| VII-F | (10) | RA7 – 60 | RA7 (12) – 60 | (10) |
| VII-M | RA2 (7) – 75 | RA7 – 75 | RA7 (12) – 75 | se VII-P |

TSD-linjekategori i TSD Infrastruktur för konventionell trafik

Vagnar i resandetåg (personvagnar, resgodsvagnar, biltransportvagnar) (3) och lätta godsvagnar (3)
   (4)

Godsvagnar Övriga fordon

Lok och drivenheter (3)
   (5)
   (6)

El- eller dieseldrivna motorvagnar, drivenheter och rälsbussar (3)
   (4)

IV-P

RA2 (7) – 125

(10)

RA7 (11) – 125

RA8 (11) – 110

RA8 (12) – 100

RA3 (8) – 125

RA5 (9) – 100

IV-F

(10)

RA10 – 60

RA8 – 75

RA2 – 90

RA8 (12) – 90

(10)

IV-M

se IV-P

se IV-F

se IV-P

se IV-P

V-P

RA2 (7) – 100

(10)

RA7 (12) – 100

RA8 (11) – 100

RA8 (12) – 90

RA3 (8) – 100

V-F

(10)

RA8 – 60

RA8 (12) – 60

(10)

V-M

se V-P

RA8 – 75

se V-P

se V-P

VI-P

RA2 (7) – 90

(10)

RA8 (12) – 90

RA3 (8) – 90

VI-F

(10)

RA10 – 60

RA8 (12) – 60

(10)

VI-M

se VI-P

RA10 – 60

RA8 – 75

RA2 – 90

se VI-P

se VI-P

VII-P

RA1 (7) – 75

(10)

RA7 (12)
   (13) – 75

RA3 (8) – 75

VII-F

(10)

RA7 – 60

RA7 (12) – 60

(10)

VII-M

RA2 (7) – 75

RA7 – 75

RA7 (12) – 75

se VII-P

BILAGA D

POSTER SOM SKA INGÅ I INFRASTRUKTURREGISTRET

I enlighet med avsnitt 4.8 i denna TSD anges i denna bilaga vilka uppgifter om delsystemet Infrastruktur som ska förtecknas i infrastrukturregistret.

Tabell 23

Infrastrukturregistrets poster i delsystemet Infrastruktur

| Poster i delsystemet Infrastruktur | Avsnitt i denna TSD |
| --- | --- |
| Färdväg, gränser och linjedelsträcka som berörs (beskrivning) | |
| Linjedelsträcka | |
| TSD-linjekategorier | 4.2.1 |
| Profil | 4.2.2 |
| EN-linjekategori (eller om relevant lokklass) i kombination med tillåten hastighet | 4.2.2 |
| Linjehastighet | 4.2.2 |
| Tåglängd | 4.2.2 |
| Villkor för tåg i trafik med specifika system som förbättrar prestandanivå | 4.2.3.2 |
| Plats och typ av övergångsdel för nominell spårvidd | 4.2.3.2 |
| Spåravstånd | 4.2.4.2 |
| Maximala lutningar | 4.2.4.3 |
| Minsta horisontella kurvradie | 4.2.4.4 |
| Nominell spårvidd | 4.2.5.1 |
| Rälsförhöjning | 4.2.5.2 |
| Rällutning för spår | 4.2.5.7.1 |
| Användning av bromssystem oberoende av villkor för vidhäftning mellan hjul och räl (Spårets förmåga att motstå longitudinella krafter) | 4.2.7.2 |
| Användbar plattformslängd | 4.2.10.1 |
| Avståndsskyltar | 4.2.12.1 |
| Fasta installationer för service av tåg (plats och typ) | 4.2.13 |

Poster i delsystemet Infrastruktur

Avsnitt i denna TSD

Färdväg, gränser och linjedelsträcka som berörs (beskrivning)

Linjedelsträcka

TSD-linjekategorier

4.2.1

Profil

4.2.2

EN-linjekategori (eller om relevant lokklass) i kombination med tillåten hastighet

4.2.2

Linjehastighet

4.2.2

Tåglängd

4.2.2

Villkor för tåg i trafik med specifika system som förbättrar prestandanivå

4.2.3.2

Plats och typ av övergångsdel för nominell spårvidd

4.2.3.2

Spåravstånd

4.2.4.2

Maximala lutningar

4.2.4.3

Minsta horisontella kurvradie

4.2.4.4

Nominell spårvidd

4.2.5.1

Rälsförhöjning

4.2.5.2

Rällutning för spår

4.2.5.7.1

Användning av bromssystem oberoende av villkor för vidhäftning mellan hjul och räl (Spårets förmåga att motstå longitudinella krafter)

4.2.7.2

Användbar plattformslängd

4.2.10.1

Avståndsskyltar

4.2.12.1

Fasta installationer för service av tåg (plats och typ)

4.2.13

BILAGA E

FÖRMÅGAN HOS KONSTRUKTIONER ENLIGT TSD- LINJEKATEGORI

Förmågan hos konstruktioner definieras i tabell 24 med en kombinerad parameter som består av EN-linjekategori (eller om relevant lokklass) och motsvarande maximal hastighet. EN-linjekategori (och om relevant lokklass) och motsvarande maximal hastighet ska betraktas som en enskild kombinerad kvantitet.

Både EN-linjekategori och lokklass är en funktion av axellast och geometriska aspekter som rör avståndet mellan axlar. EN-linjekategorier fastställs i EN 15528:2008 bilaga A och lokklasserna fastställs i bilaga J och K i EN 15528:2008.

Tabell 24

EN-linjekategori – Motsvarande maximal hastighet (km/tim)

| TSD-linjekategori | Vagnar i resandetåg (personvagnar, resgodsvagnar, biltransportvagnar) (14) och lätta godsvagnar (14)
   (15) | Godsvagnar Övriga fordon | Lok och drivenheter (14)
   (16)
   (17) | El- eller dieseldrivna motorvagnar, drivenheter och rälsbussar (14)
   (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IV-P | B1 (18) – 200 | (21) | D2 – 200
  L619 L620 L621 L622 – 160
  D4xL – 140 | B1 (18) – 200
  C2 (19) – 180
  D2 (20) – 140 |
| IV-F | (21) | E5 – 100
  D4 – 120
  B2 – 140 | D2 – 140
  D4xL – 120 | (21) |
| IV-M | se IV-P | se IV-F | se IV-P | se IV-P |
| V-P | B1 (18) – 160 | (21) | L421.5 – 160
  L422.5 – 140
  L619 L620 L621 L622 – 140 | C2 (19) – 160
  D2 (20) – 100 |
| V-F | (21) | D4 – 100 | L422.5 – 100
  L619 L620 L621 L622 – 100 | (21) |
| V-M | se V-P | se V-F | se V-P | se V-P |
| VI-P | B1 (18) – 140 | (21) | D2 – 140
  D4xL – 140 | C2 (19) – 140
  D2 (20) – 100 |
| VI-F | (21) | E4 – 100 | D2 – 100
  D4xL – 100 | (21) |
| VI-M | se VI-P | B2 – 140
  D4 – 120
  E4 – 100 | D2 – 140
  D4xL – 140 | C2 (19) – 140
  D2 (20) – 120 |
| VII-P | A (18) – 120 | (21) | L421.5 – 120 | A (18) – 120 |
| VII-F | (21) | C2 – 100 | L421.5 – 100
  L619 L620 L621 – 80 | (21) |
| VII-M | B1 (18) – 120 | se VII-F | se VII-P + VII-F | B1 (18) – 120 |
| Anmärkningar: |

TSD-linjekategori

Vagnar i resandetåg (personvagnar, resgodsvagnar, biltransportvagnar) (14) och lätta godsvagnar (14)
   (15)

Godsvagnar Övriga fordon

Lok och drivenheter (14)
   (16)
   (17)

El- eller dieseldrivna motorvagnar, drivenheter och rälsbussar (14)
   (15)

IV-P

B1 (18) – 200

(21)

D2 – 200

L619 L620 L621 L622 – 160

D4xL – 140

B1 (18) – 200

C2 (19) – 180

D2 (20) – 140

IV-F

(21)

E5 – 100

D4 – 120

B2 – 140

D2 – 140

D4xL – 120

(21)

IV-M

se IV-P

se IV-F

se IV-P

se IV-P

V-P

B1 (18) – 160

(21)

L421.5 – 160

L422.5 – 140

L619 L620 L621 L622 – 140

C2 (19) – 160

D2 (20) – 100

V-F

(21)

D4 – 100

L422.5 – 100

L619 L620 L621 L622 – 100

(21)

V-M

se V-P

se V-F

se V-P

se V-P

VI-P

B1 (18) – 140

(21)

D2 – 140

D4xL – 140

C2 (19) – 140

D2 (20) – 100

VI-F

(21)

E4 – 100

D2 – 100

D4xL – 100

(21)

VI-M

se VI-P

B2 – 140

D4 – 120

E4 – 100

D2 – 140

D4xL – 140

C2 (19) – 140

D2 (20) – 120

VII-P

A (18) – 120

(21)

L421.5 – 120

A (18) – 120

VII-F

(21)

C2 – 100

L421.5 – 100

L619 L620 L621 – 80

(21)

VII-M

B1 (18) – 120

se VII-F

se VII-P + VII-F

B1 (18) – 120

Anmärkningar:

BILAGA F

FÖRTECKNING ÖVER ÖPPNA PUNKTER

| | Spåravstånd (se 4.2.4.2) |
| --- | --- |

Spåravstånd (se 4.2.4.2)

| | Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (se 4.2.5.5.2) |
| --- | --- |

Krav för kontroll av ekvivalent konicitet i drift (se 4.2.5.5.2)

| | Spårstyvhet (se 4.2.5.8) |
| --- | --- |

Spårstyvhet (se 4.2.5.8)

| | Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder (se 4.2.11.2), |
| --- | --- |

Buller- och vibrationsgränser samt begränsande åtgärder (se 4.2.11.2),

| | Sidvindseffekter (se 4.2.11.5) |
| --- | --- |

Sidvindseffekter (se 4.2.11.5)

| | Specialfall för Estlands järnvägsnät (se 7.6.1) |
| --- | --- |

Specialfall för Estlands järnvägsnät (se 7.6.1)

| | Specialfall för Lettlands järnvägsnät (se 7.6.5) |
| --- | --- |

Specialfall för Lettlands järnvägsnät (se 7.6.5)

| | Specialfall för Litauens järnvägsnät (se 7.6.6) |
| --- | --- |

Specialfall för Litauens järnvägsnät (se 7.6.6)

BILAGA G

ORDLISTA

Tabell 25

Termer

| Definitioner | TSD-avsnitt | Definition |
| --- | --- | --- |
| Användbar plattformslängd/Usable length of a platform/Bahnsteignutzlänge/Longueur utile de quai | 4.2.10.1 | Den maximala kontinuerliga längden av den del av plattformen framför vilken tåget avses stå stilla under normala driftsförhållanden så att passagerare kan stiga på och av tåget. I denna längd ska inrymmas stopptoleranser för tåget. Normala driftsförhållanden innebär att järnvägen fungerar utan nedsättning av funktionerna (t.ex. rälens adhesion är normal, signaler fungerar, allt fungerar enligt planerna). |
| Avrundning av korsningsspets/Point retraction/Spitzenbeihobelung/Dénivelation de la pointe de coeur | 4.2.6.2 b | Referenslinjen i en fast korsning kan avvika från den teoretiska referenslinjen. Från ett visst avstånd till övergångsstället kan referenslinjen i V-formationen, beroende på utformningen, fällas in från denna teoretiska linje bort från hjulets fläns och därmed undvika kontakt mellan båda elementen. Den här situationen beskrivs i figur 2. |
| Avvikande spår/Diverging track/Zweiggleis/Voie déviée | 4.2.5.4.2 | En linje som avviker från det genomgående spåret vad gäller spårväxlar. |
| Axellast/Axle load/Achsfahrmasse/Charge à l’essieu | 4.2.2, 4.2.7.1 | Summan av de statiska vertikala krafterna som hjulen utsätter spåret för genom ett hjulpar eller ett par oberoende hjul dividerad med tyngdaccelerationen. |
| Drift vid störning/Degraded operation/Gestoerter Betrieb/Exploitation degradee | 4.4.2 | Drift vid en oförutsedd händelse som hindrar normalt tillhandahållande av tågtjänster. |
| Driftsvärde/In service value/Wert im Betriebszustand/Valeur en exploitation | 4.2.5.5.2
  4.2.6.2
  4.2.9.4 | Värde som mäts när infrastrukturen har tagits i drift. |
| Dynamisk sidokraft/Dynamic lateral force/Dynamische Querkraft/Effort dynamique transversal | 4.2.7.3 | Summan av dynamiska krafter som utövas av ett hjulpar på spåret i sidledes riktning. |
| Ekvivalent konicitet/Equivalent conicity/Äquivalente Konizität/Conicité équivalente | 4.2.5.5 | Konlutningen för ett hjulpar med koniska hjul vars laterala rörelse har samma kinematiska våglängd som det givna hjulparet på rakspår och kurvor med stor radie. |
| EN-linjekategori/EN Line Category/EN Streckenklasse/EN Catégorie de ligne | 4.2.2, 4.2.8.4, 7.5, Bilaga E | Resultatet av klassificeringsprocessen som fastställs i EN 15528:2008 bilaga A och som i den standarden hänvisas till som ”Linjekategori”. Det är infrastrukturens förmåga att motstå vertikala belastningar som uppstår av fordon på linjen eller linjedelsträckan för reguljär trafik. |
| Flänsrännans bredd/Flangeway width/Rillenweite/Largeur d’ornière | 4.2.6.2 e | Mått mellan en löpräl och en angränsande moträl eller vingräl (se mått nr 5 på figur 5 nedan). |
| Flänsrännans djup/Flangeway depth/Rillentiefe/Profondeur d’ornière | 4.2.6.2. f | Mått mellan löpytan och botten av flänsrännan (se mått nr 6 i figur 5 nedan). |
| Fri hjulpassage i spårväxlar/Free wheel passage in switches/Freier Raddurchlauf im Bereich der Zungen-vorrichtung/Côte de libre passage de l’aiguillage | 4.2.6.2 a | Mått från en växeltungas farkant till den motsatta växeltungans bortre kant (se mått nr 1 i figur 5 nedan). |
| Fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl/Free wheel passage at check rail/wing rail entry/Freier Raddurchlauf im Radlenker-Einlauf/Flügelschienen-Einlauf/Côte d’équilibrage du contre-rail | 4.2.6.2 d | Mått mellan insidan av spårkorsningens moträl eller vingräl och farrälens framsida, mittemot inloppet till moträlen respektive vingrälen (se mått nr 4 i figur 5 nedan). Inloppet till moträlen eller vingrälen är den punkt där hjulet tillåts få kontakt med moträlen eller vingrälen. |
| Fri hjulpassage vid växelkorsningsspets/Free wheel passage at crossing nose/Freier Raddurchlauf im Bereich der Herzspitze/Cote de libre passage dans le croisement Quota di libero passaggio | 4.2.6.2 c | Mått mellan ytterkant av spårkorsningens vingräl och moträlens ytterkant (se mått nr 3 i figur 5 nedan). |
| Fria rummet/Structure gauge/Lichtraum/Gabarit des obstacles | 4.2.4.1 | Definierar utrymmet i referensspåret som ska vara fritt från alla objekt eller konstruktioner och från all trafik på intilliggande spår för att tillåta säker drift på referensspåret. Det definieras utifrån referenskonturen genom att tillämpa de tillhörande reglerna. |
| Genomgående spår/Through route/Stammgleis/Voie directe | 4.2.5.4.1 | Den färdväg genom spårväxeln som bibehåller spårets huvudriktning. |
| Gräns för omedelbar åtgärd/Immediate Action Limit/Soforteingriffsschwelle/Limite d’intervention immédiate | 4.2.9.1, 4.2.9.2, 4.2.9.3, 4.2.9.4 | Hänför sig till det värde som, om det överskrids, leder till att infrastrukturförvaltaren vidtar åtgärder för att minska risken för urspårning till en acceptabel nivå. |
| HBW/HBW/HBW/HBW | 5.3.1.3 | En enhet som inte är standardiserad i SI-systemet för stålets hårdhet enligt definitionen i EN ISO 6506–1:2005 Metalliska material – Hårdhetsprovning enligt Brinell. Provmetod. |
| Huvudlinje i TEN-nätet/Core TEN Line/TEN Strecke des Kernnetzes/Ligne du RTE déclarée corridor | 4.2.1, 7.1, 7.2, 7.3 | En TEN-linje som har identifierats av en medlemsstat som en viktig del av en internationell korridor i Europa. |
| Huvudtågspår/Main tracks/Hauptgleise/Voies principales | 4.2.4.3 | Spår som används för tåg i trafik. Begreppet utesluter sidospår, uppställningsbangårdar, uppställningsspår och anslutande linjer. |
| Infrastrukturförvaltare/Infrastructure Manager/Betreiber der Infrastruktur/Gestionnaire de l’Infrastructure | 4.2.5.5, 4.2.6.2, 4.2.9, 4.4.3, 4.5.2, 6.2.2.1, 6.2.4, 6.4 7.3.4, 7.5 | Enligt definitionen i artikel 2 h i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (EGT L 75, 15.3.2001, s. 29) |
| Linjehastighet/Line speed/Streckengeschwindigkeit/Vitesse de la ligne | 4.2.2 | Högsta hastighet för vilken en linje har konstruerats. |
| Markarbeten/Earthworks/Erdbauwerke/Ouvrages en terre | 4.2.8.2, 4.2.8.4 | Jordens struktur och strukturer för jordens bevarande som är föremål för järnvägstrafikens belastning. |
| Matematisk korsningsspets (MKS)/Intersection point (IP)/Theoretischer Herzpunkt/Point d’intersection théorique | 4.2.6.2 | Korsningspunkt för de teoretiska referenslinjerna i mitten av korsningen (se figur 2). |
| Mellanläggsplatta/Rail pad/Schienenzwischenlage/Semelle sous rail | 5.3.2 | Ett motståndskraftigt lager som har monteras mellan rälen och den stödjande slipern eller underläggsplattan. |
| Moträlens överhöjd/Excess height of check rail/Radlenkerüberhöhung/Surélévation du contre rail | 4.2.6.2. g | Moträlshöjd över den intilliggande farrälens överkant (se mått 7 i figur 5 nedan). |
| Moträlsavstånd/Fixed nose protection/Leitweite/Cote de protection de pointe | 4.2.6.2 b | Mått mellan växelkorsningsspets och moträl (se mått nr 2 i figur 5 nedan). |
| Nominell spårvidd/Nominal track gaugeNennspurweite/Ecartement nominal de la voie | 4.2.5.1 | Ett värde som identifierar spårvidden. |
| Normal drift/Normal service/Regelbetrieb/Service régulier | 4.2.3.2
  4.2.10.1 | Järnvägen fungerar enligt tidtabellen. |
| Ostyrd längd för en dubbelspetsad korsning/Unguided length of an obtuse crossing/Führungslose Stelle/Lacune dans la traversée | 4.2.6.3 | Del av dubbelspetsat korsning där det inte finns någon styrning av hjulet som beskrivs som ”ostyrd längd” i EN 13232–3:2003. |
| Prestandaparameter/Performance Parameter/Leistungskennwert/Paramètre de performance | 4.2.2 | En parameter som beskriver en TSD-linjekategori som används som grund för utformningen av delar i delsystemet Infrastruktur och som visar linjens prestandanivå. |
| Profil/Gauge/Begrenzungslinie/Gabarit | 4.2.2 | En uppsättning regler inklusive en referenskontur och tillhörande beräkningsregler som medger definition av fordonets yttermått och det utrymme som ska frigöras av infrastrukturen. |
| Projekteringsvärde/Design value/Planungswert/Valeur de conception | 4.2.4.4, 4.2.5.2, 4.2.5.4.2, 4.2.5.5.1, 4.2.5.7.2, 4.2.9.4, 4.2.6.2, 4.2.6.3, | Teoretiskt värde utan toleranser för tillverkning, konstruktion eller underhåll. |
| Punktfel/Isolated defect/Einzelfehler/Défaut isolé | 4.2.9.1
  4.2.9.2 | En diskret fel i spårets geometri. |
| Reservation för framtida byggåtgärder/Passive provision/Vorsorge für künftige Erweiterungen/Réservation pour extension future | 4.2.10.1 | Reservation för de framtida byggåtgärder som innebär en fysisk utvidgning av en konstruktion (till exempel: förlängning av plattformen). |
| Rällutning/Rail inclination/Schienenneigung/Inclinaison du rail | 4.2.5.5
  4.2.5.7 | En vinkel som definierar rälhuvudets lutning i förhållande till spårplanet (löpytan). Detta är lika med vinkeln mellan rälens symmetriaxel (eller en motsvarande symmetrisk räls som har samma rälshuvudprofil) och den räta vinkeln mot spårplanet. |
| Rälsförhöjning/Cant/Überhöhung/Dévers de la voie | 4.2.5.2
  4.2.5.3
  4.2.9.4 | Höjdskillnaden i förhållande till horisontalplanet för de två rälerna i ett spår vid en viss plats, mätt vid rälshuvudenas mittlinje. |
| Rälsförhöjningsbrist/Cant deficiency/Überhöhungsfehlbetrag/Insuffisance de devers | 4.2.5.4 | Skillnaden mellan den anordnade rälsförhöjningen och den högre teoretiska rälsförhöjningen. |
| Sidvind/Crosswind/Seitenwind/Vents traversiers | 4.2.11.5 | Starka vindar som blåser i sidled mot en linje och som kan påverka tågets säkerhet på ett negativt sätt. |
| S-kurva/Reverse curve/Gegenbogen/Courbes et contre-courbes | 4.2.4.4 | Två angränsande kurvor med motsatt böjning |
| Spår med flera spårvidder/Multi-rail track/Mehrschienengleis/Voie à multi écartement | 4.2.6.3 | Spår som har mer än två räler där minst två par av respektive räler har utformats att användas som separata enskilda spår, med eller utan olika spårvidder. |
| Spår/Plain line/Freie Strecke/Voie courante | 4.2.5.5
  4.2.5.6
  4.2.5.7 | Spårdel utan spårväxlar. |
| Spåravstånd/Distance between track centres/Gleisabstand/Entraxe de voies | 4.2.4.2 | Avståndet mellan punkter i mittlinjerna för de två berörda spåren. Avståndet mäts parallellt med löpytan i referensspåret, alltså spåret med den lägsta rälsförhöjningen. |
| Spårets skevning/Track twist/Gleisverwindung/Gauche | 4.2.9.1, 4.2.9.2 | Spårets skevning definieras som den algebraiska skillnaden mellan två rälsförhöjningar som mätts upp med ett definierat inbördes avstånd mellan dem, normalt uttryckt som en gradient mellan två punkter vid vilken rälsförhöjningen mäts. |
| Spårkorsning/Common crossing/Starres Herzstück/Coeur de croisement | 4.2.6.2 | Anordning som garanterar skärningen mellan två motsatta farkanter i växlar eller spårkryss och har en V-formation och två vingräler. |
| Spårstyvhet/Track stiffness/Steifigkeit des Gleises/Rigidite de la voie | 4.2.5.8 | Det globala måttet som uttrycker spårmotståndet mot rälförskjutningen och som äger rum under hjultrycket. |
| Spårvidd/Track gauge/Spurweite/Ecartement de la voie | 4.2.5.1 | Det minsta avståndet mellan linjer som är vinkelräta mot löpytan och som korsar varje rälshuvudprofil i ett intervall från 0 till 14 mm under löpytan. |
| Spårväxlar/Switches and crossings/Weichen und Kreuzungen/Appareil de voie | 4.2.5.4.1, 4.2.5.7.2, 4.2.6, 4.2.7.1, 4.2.7.2.1, 4.2.7.3, 5.2 | Spår som konstruerats från sammansättningar av växeltungor och enskilda spårkorsningar och rälerna som förbinder dem. |
| TSD-linjekategori/TSI Category of Line/TSI Streckenkategorie/TSI Catégorie de ligne | 4.2, 7.3.1, 7.5, 7.6 | Klassificering av en linje efter typ av trafik och typ av linje och som används för att välja de prestandanivåer som behövs. |
| Typ av linje/Type of line/Streckenart/Type de ligne | 4.2.1, 7.3.1 | Definition av hur viktig en linje är (huvudlinje eller övrigt) och hur man uppnår de parametrar som krävs för driftskompatibilitet (ny eller ombyggd). |
| Typ av trafik/Type of Traffic/Verkehrsart/Type de trafic | 4.2.1 | Den dominerande trafiken för målsystemet och respektive grundparametrar för en TSD-linjekategori. |
| Tåglängd/Train length/Zuglänge/Longueur du train | 4.2.2 | Längden på ett tåg som kan köras på en viss linje i normal drift. |
| Underhållsgräns/Intervention Limit/Eingriffsschwelle/Valeur d’intervention | 4.2.9.1 | Det värde som, om det överskrids, kräver korrigerande underhåll för att gränsen för omedelbar åtgärd inte ska nås före nästa inspektion. |
| Underhållsinstruktion/Maintenance file/Instandhaltungsdossier/Dossier de maintenance | 4.5.1 | Delar av teknisk dokumentation som handlar om villkor och begränsningar för användning samt instruktioner för underhåll. |
| Underhållsplan/Maintenance plan/Instandhaltungsplan/Plan de maintenance | 4.5.2 | Ett antal dokument som anger infrastrukturens underhållsrutiner och som en infrastrukturförvaltare använder sig av. |
| Varningsgräns/Alert limit/Auslösewert/Limite d’alerte | 4.2.9.1 | Hänför sig till det värde som, om det överskrids, kräver att spårlägeskvaliteten analyseras och beaktas vid det löpande underhållet. |
| Verklig korsningsspets (RP)/Actual point (RP)/Praktischer Herzpunkt/Pointe de coeur | 4.2.6.2 | Fysiskt slut på en V-formation i en korsning. Se figur 2, som visar förhållandet mellan den verkliga korsningsspetsen (RP) och den matematiska korsningsspetsen (MKS). |
| Växeltungor/Switches/Zungenvorrichtung/aiguillage | 4.2.5.4.2
  4.2.6.1 | En spårdel som består av två fasta räler (stödräl) och två rörliga räler (växeltungor) som används för att dirigera fordon från ett spår till ett annat spår. |
| Övrig linje för TEN/Other TEN Line/Weitere TEN Strecke/Autre ligne du RTE | 4.2.1, 7.2, 7.3 | En TEN-linje som inte är en huvudlinje i TEN-nätet. |

Definitioner

TSD-avsnitt

Definition

Användbar plattformslängd/Usable length of a platform/Bahnsteignutzlänge/Longueur utile de quai

4.2.10.1

Den maximala kontinuerliga längden av den del av plattformen framför vilken tåget avses stå stilla under normala driftsförhållanden så att passagerare kan stiga på och av tåget. I denna längd ska inrymmas stopptoleranser för tåget. Normala driftsförhållanden innebär att järnvägen fungerar utan nedsättning av funktionerna (t.ex. rälens adhesion är normal, signaler fungerar, allt fungerar enligt planerna).

Avrundning av korsningsspets/Point retraction/Spitzenbeihobelung/Dénivelation de la pointe de coeur

4.2.6.2 b

Referenslinjen i en fast korsning kan avvika från den teoretiska referenslinjen. Från ett visst avstånd till övergångsstället kan referenslinjen i V-formationen, beroende på utformningen, fällas in från denna teoretiska linje bort från hjulets fläns och därmed undvika kontakt mellan båda elementen. Den här situationen beskrivs i figur 2.

Avvikande spår/Diverging track/Zweiggleis/Voie déviée

4.2.5.4.2

En linje som avviker från det genomgående spåret vad gäller spårväxlar.

Axellast/Axle load/Achsfahrmasse/Charge à l’essieu

4.2.2, 4.2.7.1

Summan av de statiska vertikala krafterna som hjulen utsätter spåret för genom ett hjulpar eller ett par oberoende hjul dividerad med tyngdaccelerationen.

Drift vid störning/Degraded operation/Gestoerter Betrieb/Exploitation degradee

4.4.2

Drift vid en oförutsedd händelse som hindrar normalt tillhandahållande av tågtjänster.

Driftsvärde/In service value/Wert im Betriebszustand/Valeur en exploitation

4.2.5.5.2

4.2.6.2

4.2.9.4

Värde som mäts när infrastrukturen har tagits i drift.

Dynamisk sidokraft/Dynamic lateral force/Dynamische Querkraft/Effort dynamique transversal

4.2.7.3

Summan av dynamiska krafter som utövas av ett hjulpar på spåret i sidledes riktning.

Ekvivalent konicitet/Equivalent conicity/Äquivalente Konizität/Conicité équivalente

4.2.5.5

Konlutningen för ett hjulpar med koniska hjul vars laterala rörelse har samma kinematiska våglängd som det givna hjulparet på rakspår och kurvor med stor radie.

EN-linjekategori/EN Line Category/EN Streckenklasse/EN Catégorie de ligne

4.2.2, 4.2.8.4, 7.5, Bilaga E

Resultatet av klassificeringsprocessen som fastställs i EN 15528:2008 bilaga A och som i den standarden hänvisas till som ”Linjekategori”. Det är infrastrukturens förmåga att motstå vertikala belastningar som uppstår av fordon på linjen eller linjedelsträckan för reguljär trafik.

Flänsrännans bredd/Flangeway width/Rillenweite/Largeur d’ornière

4.2.6.2 e

Mått mellan en löpräl och en angränsande moträl eller vingräl (se mått nr 5 på figur 5 nedan).

Flänsrännans djup/Flangeway depth/Rillentiefe/Profondeur d’ornière

4.2.6.2. f

Mått mellan löpytan och botten av flänsrännan (se mått nr 6 i figur 5 nedan).

Fri hjulpassage i spårväxlar/Free wheel passage in switches/Freier Raddurchlauf im Bereich der Zungen-vorrichtung/Côte de libre passage de l’aiguillage

4.2.6.2 a

Mått från en växeltungas farkant till den motsatta växeltungans bortre kant (se mått nr 1 i figur 5 nedan).

Fri hjulpassage vid ingång mot moträl/vingräl/Free wheel passage at check rail/wing rail entry/Freier Raddurchlauf im Radlenker-Einlauf/Flügelschienen-Einlauf/Côte d’équilibrage du contre-rail

4.2.6.2 d

Mått mellan insidan av spårkorsningens moträl eller vingräl och farrälens framsida, mittemot inloppet till moträlen respektive vingrälen (se mått nr 4 i figur 5 nedan). Inloppet till moträlen eller vingrälen är den punkt där hjulet tillåts få kontakt med moträlen eller vingrälen.

Fri hjulpassage vid växelkorsningsspets/Free wheel passage at crossing nose/Freier Raddurchlauf im Bereich der Herzspitze/Cote de libre passage dans le croisement Quota di libero passaggio

4.2.6.2 c

Mått mellan ytterkant av spårkorsningens vingräl och moträlens ytterkant (se mått nr 3 i figur 5 nedan).

Fria rummet/Structure gauge/Lichtraum/Gabarit des obstacles

4.2.4.1

Definierar utrymmet i referensspåret som ska vara fritt från alla objekt eller konstruktioner och från all trafik på intilliggande spår för att tillåta säker drift på referensspåret. Det definieras utifrån referenskonturen genom att tillämpa de tillhörande reglerna.

Genomgående spår/Through route/Stammgleis/Voie directe

4.2.5.4.1

Den färdväg genom spårväxeln som bibehåller spårets huvudriktning.

Gräns för omedelbar åtgärd/Immediate Action Limit/Soforteingriffsschwelle/Limite d’intervention immédiate

4.2.9.1, 4.2.9.2, 4.2.9.3, 4.2.9.4

Hänför sig till det värde som, om det överskrids, leder till att infrastrukturförvaltaren vidtar åtgärder för att minska risken för urspårning till en acceptabel nivå.

HBW/HBW/HBW/HBW

5.3.1.3

En enhet som inte är standardiserad i SI-systemet för stålets hårdhet enligt definitionen i EN ISO 6506–1:2005 Metalliska material – Hårdhetsprovning enligt Brinell. Provmetod.

Huvudlinje i TEN-nätet/Core TEN Line/TEN Strecke des Kernnetzes/Ligne du RTE déclarée corridor

4.2.1, 7.1, 7.2, 7.3

En TEN-linje som har identifierats av en medlemsstat som en viktig del av en internationell korridor i Europa.

Huvudtågspår/Main tracks/Hauptgleise/Voies principales

4.2.4.3

Spår som används för tåg i trafik. Begreppet utesluter sidospår, uppställningsbangårdar, uppställningsspår och anslutande linjer.

Infrastrukturförvaltare/Infrastructure Manager/Betreiber der Infrastruktur/Gestionnaire de l’Infrastructure

4.2.5.5, 4.2.6.2, 4.2.9, 4.4.3, 4.5.2, 6.2.2.1, 6.2.4, 6.4 7.3.4, 7.5

Enligt definitionen i artikel 2 h i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (EGT L 75, 15.3.2001, s. 29)

Linjehastighet/Line speed/Streckengeschwindigkeit/Vitesse de la ligne

4.2.2

Högsta hastighet för vilken en linje har konstruerats.

Markarbeten/Earthworks/Erdbauwerke/Ouvrages en terre

4.2.8.2, 4.2.8.4

Jordens struktur och strukturer för jordens bevarande som är föremål för järnvägstrafikens belastning.

Matematisk korsningsspets (MKS)/Intersection point (IP)/Theoretischer Herzpunkt/Point d’intersection théorique

4.2.6.2

Korsningspunkt för de teoretiska referenslinjerna i mitten av korsningen (se figur 2).

Mellanläggsplatta/Rail pad/Schienenzwischenlage/Semelle sous rail

5.3.2

Ett motståndskraftigt lager som har monteras mellan rälen och den stödjande slipern eller underläggsplattan.

Moträlens överhöjd/Excess height of check rail/Radlenkerüberhöhung/Surélévation du contre rail

4.2.6.2. g

Moträlshöjd över den intilliggande farrälens överkant (se mått 7 i figur 5 nedan).

Moträlsavstånd/Fixed nose protection/Leitweite/Cote de protection de pointe

4.2.6.2 b

Mått mellan växelkorsningsspets och moträl (se mått nr 2 i figur 5 nedan).

Nominell spårvidd/Nominal track gaugeNennspurweite/Ecartement nominal de la voie

4.2.5.1

Ett värde som identifierar spårvidden.

Normal drift/Normal service/Regelbetrieb/Service régulier

4.2.3.2

4.2.10.1

Järnvägen fungerar enligt tidtabellen.

Ostyrd längd för en dubbelspetsad korsning/Unguided length of an obtuse crossing/Führungslose Stelle/Lacune dans la traversée

4.2.6.3

Del av dubbelspetsat korsning där det inte finns någon styrning av hjulet som beskrivs som ”ostyrd längd” i EN 13232–3:2003.

Prestandaparameter/Performance Parameter/Leistungskennwert/Paramètre de performance

4.2.2

En parameter som beskriver en TSD-linjekategori som används som grund för utformningen av delar i delsystemet Infrastruktur och som visar linjens prestandanivå.

Profil/Gauge/Begrenzungslinie/Gabarit

4.2.2

En uppsättning regler inklusive en referenskontur och tillhörande beräkningsregler som medger definition av fordonets yttermått och det utrymme som ska frigöras av infrastrukturen.

Projekteringsvärde/Design value/Planungswert/Valeur de conception

4.2.4.4, 4.2.5.2, 4.2.5.4.2, 4.2.5.5.1, 4.2.5.7.2, 4.2.9.4, 4.2.6.2, 4.2.6.3,

Teoretiskt värde utan toleranser för tillverkning, konstruktion eller underhåll.

Punktfel/Isolated defect/Einzelfehler/Défaut isolé

4.2.9.1

4.2.9.2

En diskret fel i spårets geometri.

Reservation för framtida byggåtgärder/Passive provision/Vorsorge für künftige Erweiterungen/Réservation pour extension future

4.2.10.1

Reservation för de framtida byggåtgärder som innebär en fysisk utvidgning av en konstruktion (till exempel: förlängning av plattformen).

Rällutning/Rail inclination/Schienenneigung/Inclinaison du rail

4.2.5.5

4.2.5.7

En vinkel som definierar rälhuvudets lutning i förhållande till spårplanet (löpytan). Detta är lika med vinkeln mellan rälens symmetriaxel (eller en motsvarande symmetrisk räls som har samma rälshuvudprofil) och den räta vinkeln mot spårplanet.

Rälsförhöjning/Cant/Überhöhung/Dévers de la voie

4.2.5.2

4.2.5.3

4.2.9.4

Höjdskillnaden i förhållande till horisontalplanet för de två rälerna i ett spår vid en viss plats, mätt vid rälshuvudenas mittlinje.

Rälsförhöjningsbrist/Cant deficiency/Überhöhungsfehlbetrag/Insuffisance de devers

4.2.5.4

Skillnaden mellan den anordnade rälsförhöjningen och den högre teoretiska rälsförhöjningen.

Sidvind/Crosswind/Seitenwind/Vents traversiers

4.2.11.5

Starka vindar som blåser i sidled mot en linje och som kan påverka tågets säkerhet på ett negativt sätt.

S-kurva/Reverse curve/Gegenbogen/Courbes et contre-courbes

4.2.4.4

Två angränsande kurvor med motsatt böjning

Spår med flera spårvidder/Multi-rail track/Mehrschienengleis/Voie à multi écartement

4.2.6.3

Spår som har mer än två räler där minst två par av respektive räler har utformats att användas som separata enskilda spår, med eller utan olika spårvidder.

Spår/Plain line/Freie Strecke/Voie courante

4.2.5.5

4.2.5.6

4.2.5.7

Spårdel utan spårväxlar.

Spåravstånd/Distance between track centres/Gleisabstand/Entraxe de voies

4.2.4.2

Avståndet mellan punkter i mittlinjerna för de två berörda spåren. Avståndet mäts parallellt med löpytan i referensspåret, alltså spåret med den lägsta rälsförhöjningen.

Spårets skevning/Track twist/Gleisverwindung/Gauche

4.2.9.1, 4.2.9.2

Spårets skevning definieras som den algebraiska skillnaden mellan två rälsförhöjningar som mätts upp med ett definierat inbördes avstånd mellan dem, normalt uttryckt som en gradient mellan två punkter vid vilken rälsförhöjningen mäts.

Spårkorsning/Common crossing/Starres Herzstück/Coeur de croisement

4.2.6.2

Anordning som garanterar skärningen mellan två motsatta farkanter i växlar eller spårkryss och har en V-formation och två vingräler.

Spårstyvhet/Track stiffness/Steifigkeit des Gleises/Rigidite de la voie

4.2.5.8

Det globala måttet som uttrycker spårmotståndet mot rälförskjutningen och som äger rum under hjultrycket.

Spårvidd/Track gauge/Spurweite/Ecartement de la voie

4.2.5.1

Det minsta avståndet mellan linjer som är vinkelräta mot löpytan och som korsar varje rälshuvudprofil i ett intervall från 0 till 14 mm under löpytan.

Spårväxlar/Switches and crossings/Weichen und Kreuzungen/Appareil de voie

4.2.5.4.1, 4.2.5.7.2, 4.2.6, 4.2.7.1, 4.2.7.2.1, 4.2.7.3, 5.2

Spår som konstruerats från sammansättningar av växeltungor och enskilda spårkorsningar och rälerna som förbinder dem.

TSD-linjekategori/TSI Category of Line/TSI Streckenkategorie/TSI Catégorie de ligne

4.2, 7.3.1, 7.5, 7.6

Klassificering av en linje efter typ av trafik och typ av linje och som används för att välja de prestandanivåer som behövs.

Typ av linje/Type of line/Streckenart/Type de ligne

4.2.1, 7.3.1

Definition av hur viktig en linje är (huvudlinje eller övrigt) och hur man uppnår de parametrar som krävs för driftskompatibilitet (ny eller ombyggd).

Typ av trafik/Type of Traffic/Verkehrsart/Type de trafic

4.2.1

Den dominerande trafiken för målsystemet och respektive grundparametrar för en TSD-linjekategori.

Tåglängd/Train length/Zuglänge/Longueur du train

4.2.2

Längden på ett tåg som kan köras på en viss linje i normal drift.

Underhållsgräns/Intervention Limit/Eingriffsschwelle/Valeur d’intervention

4.2.9.1

Det värde som, om det överskrids, kräver korrigerande underhåll för att gränsen för omedelbar åtgärd inte ska nås före nästa inspektion.

Underhållsinstruktion/Maintenance file/Instandhaltungsdossier/Dossier de maintenance

4.5.1

Delar av teknisk dokumentation som handlar om villkor och begränsningar för användning samt instruktioner för underhåll.

Underhållsplan/Maintenance plan/Instandhaltungsplan/Plan de maintenance

4.5.2

Ett antal dokument som anger infrastrukturens underhållsrutiner och som en infrastrukturförvaltare använder sig av.

Varningsgräns/Alert limit/Auslösewert/Limite d’alerte

4.2.9.1

Hänför sig till det värde som, om det överskrids, kräver att spårlägeskvaliteten analyseras och beaktas vid det löpande underhållet.

Verklig korsningsspets (RP)/Actual point (RP)/Praktischer Herzpunkt/Pointe de coeur

4.2.6.2

Fysiskt slut på en V-formation i en korsning. Se figur 2, som visar förhållandet mellan den verkliga korsningsspetsen (RP) och den matematiska korsningsspetsen (MKS).

Växeltungor/Switches/Zungenvorrichtung/aiguillage

4.2.5.4.2

4.2.6.1

En spårdel som består av två fasta räler (stödräl) och två rörliga räler (växeltungor) som används för att dirigera fordon från ett spår till ett annat spår.

Övrig linje för TEN/Other TEN Line/Weitere TEN Strecke/Autre ligne du RTE

4.2.1, 7.2, 7.3

En TEN-linje som inte är en huvudlinje i TEN-nätet.

Figur 5

Geometri för spårväxlar

Image

BILAGA H

FÖRTECKNING ÖVER STANDARDER SOM HÄNVISAS TILL

Tabell 26

Förteckning över standarder som hänvisas till

| Indexnr | Referens | Dokumentnamn | Version (år) | BP:er som berörs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EN 13715 | Järnvägar – Hjulpar och boggier – Hjul – Löpbaneprofil | 2006 | Projekteringsvärden för ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1) |
| 2 | EN 13803-2 | Järnvägar – Spår – Linjeföringsparametrar – Spårvidd 1 435 mm och därutöver - Del 2: Spårväxlar och andra spår med plötsliga krökningsändringar
  (med ändring A1:2008) | 2006 | Minsta horisontella kurvradie (4.2.4.4) |
| 3 | EN 13848-1 | Järnvägar – Spår – Spårlägeskvalitet – Del 1: Karakterisering av spårläge
  (med ändring A1:2008) | 2003 | Fastställande av gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns (4.2.9.1), Bedömning av minimivärdet för genomsnittlig spårvidd (6.2.4.5) |
| 4 | EN 15273-3 | Järnvägar – Profiler – Del 3: Profiler för infrastruktur | 2009 | Prestandaparametrar (4.2.2),
  Fria rummet (4.2.4.1),
  Bedömning av spåravstånd (6.2.4.2) |
| 5 | EN 15302 | Järnvägar – Metod för bestämning av ekvivalent konicitet | 2008 | Projekteringsvärden för ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1) |
| 6 | EN 15528 | Järnvägar – Linjeklasser för hantering av samverkan mellan fordons axellaster och infrastruktur | 2008 | Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.4 och bilaga E) |
| 7 | EN 1990:2002/ A1 | Eurokod – Grundläggande dimensioneringsregler för bärverk – Ändring A1 | 2005 | Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.1) |
| 8 | EN 1991-2 | Eurokod 1: Laster på bärverk - Del 2: Trafiklast på broar | 2003 | Konstruktionernas förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8), Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.1),
  Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter (4.2.8.2), Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår (4.2.8.3) |

Indexnr

Referens

Dokumentnamn

Version (år)

BP:er som berörs

1

EN 13715

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Hjul – Löpbaneprofil

2006

Projekteringsvärden för ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1)

2

EN 13803-2

Järnvägar – Spår – Linjeföringsparametrar – Spårvidd 1 435 mm och därutöver - Del 2: Spårväxlar och andra spår med plötsliga krökningsändringar

(med ändring A1:2008)

2006

Minsta horisontella kurvradie (4.2.4.4)

3

EN 13848-1

Järnvägar – Spår – Spårlägeskvalitet – Del 1: Karakterisering av spårläge

(med ändring A1:2008)

2003

Fastställande av gräns för omedelbar åtgärd, underhållsgräns och varningsgräns (4.2.9.1), Bedömning av minimivärdet för genomsnittlig spårvidd (6.2.4.5)

4

EN 15273-3

Järnvägar – Profiler – Del 3: Profiler för infrastruktur

2009

Prestandaparametrar (4.2.2),

Fria rummet (4.2.4.1),

Bedömning av spåravstånd (6.2.4.2)

5

EN 15302

Järnvägar – Metod för bestämning av ekvivalent konicitet

2008

Projekteringsvärden för ekvivalent konicitet (4.2.5.5.1)

6

EN 15528

Järnvägar – Linjeklasser för hantering av samverkan mellan fordons axellaster och infrastruktur

2008

Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.4 och bilaga E)

7

EN 1990:2002/ A1

Eurokod – Grundläggande dimensioneringsregler för bärverk – Ändring A1

2005

Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.1)

8

EN 1991-2

Eurokod 1: Laster på bärverk - Del 2: Trafiklast på broar

2003

Konstruktionernas förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8), Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken (4.2.8.1),

Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter (4.2.8.2), Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår (4.2.8.3)

---

(1)  EGT L 330, 5.12.1998, s. 32.

1

(2)  EUT L 167, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  Vagnar i resandetåg (personvagnar, resgodsvagnar, biltransportvagnar), övriga fordon, lok, drivenheter, diesel- och eldrivna motorvagnar, drivenheter och rälsbussar definieras i TSD Rullande materiel. Lätta godsvagnar definieras som vagnar som inte får transportera passagerare.

3

(4)  Kraven på konstruktioner är förenliga med personvagnar, resgodsvagnar, biltransportvagnar, lätta godsvagnar och diesel- och eldrivna motorvagnar och drivenheter med en längd på 18 meter till 27,5 meter för konventionella och ledade fordon och med en längd på 9–14 meter för vanliga enkla axlar.

4

(5)  Används ej. (Anmärkning 3 i tabell 24 i bilaga E gäller inte för Storbritannien).

5

(6)  Kraven på konstruktionerna är förenliga med upp till två intilliggande kopplade lok och/eller dragande lok. Kraven på konstruktionerna är förenliga med en maximal hastighet på 120 kilometer per timme för tre eller flera kopplade angränsande lok och/eller drivenheter (eller ett tåg med lok och/eller drivenhet) under förutsättning att loken och/eller drivenheterna uppfyller motsvarande gränser för godsvagnar.

6

(7)  Kraven på konstruktionerna är förenliga med en genomsnittlig massa per längdenhet mätt över vagnen/fordonets längd på 2,75 t/m.

7

(8)  Kraven på konstruktionerna är förenliga med en genomsnittlig massa per längdenhet mätt över vagnen/fordonets längd på 3,00 t/m.

8

(9)  Kraven på konstruktionerna är förenliga med en genomsnittlig massa per längdenhet mätt över vagnen/fordonets längd på 3,25 t/m

9

(10)  Inga formella TSD-specifikationer definieras.

10

(11)  För lok och drivenheter med 4 axlar.

11

(12)  För lok och drivenheter med 4 eller 6 axlar.

12

(13)  För TSD-linjekategori VII-P kan medlemsstaten ange om kraven på lok och drivenheter gäller.

13

(14)  Vagnar i resandetåg (personvagnar, resgodsvagnar, biltransportvagnar), övriga fordon, lok, drivenheter, diesel- och eldrivna motorvagnar, drivenheter och rälsbussar definieras i TSD Rullande materiel. Lätta godsvagnar definieras som vagnar som inte får transportera passagerare.

14

(15)  Kraven på konstruktioner är förenliga med personvagnar, resgodsvagnar, biltransportvagnar, lätta godsvagnar och diesel- och eldrivna motorvagnar och drivenheter med en längd på 18 meter till 27,5 meter för konventionella och ledade fordon och med en längd på 9–14 meter för vanliga enkla axlar.

15

(16)  Följande EN-linjekategorier kan användas som alternativa minimikrav för de angivna lokklasserna när minimikraven på infrastruktur kontrolleras: L421.5 L422.5 täcks av D2 och L619 L620 L621 L622 täcks av D4xL.

16

21.5

22.5

19

20

21

22

(17)  Kraven på konstruktionerna är förenliga med upp till två intilliggande kopplade lok och/eller drivenheter. Kraven på konstruktionerna är förenliga med en maximal hastighet på 120 km/tim för tre eller flera kopplade angränsande lok och/eller drivenheter (eller ett tåg med lok och/eller drivenheter) under förutsättning att loken och/eller drivenheterna uppfyller motsvarande gränser för godsvagnar.

17

(18)  Kraven på konstruktionerna är förenliga med en genomsnittlig massa per längdenhet mätt över vagnen/fordonets längd på 2,75 t/m.

18

(19)  Kraven på konstruktionerna är förenliga med en genomsnittlig massa per längdenhet mätt över vagnen/fordonets längd på 3,1 t/m.

19

(20)  Kraven på konstruktionerna är förenliga med en genomsnittlig massa per längdenhet mätt över vagnen/fordonets längd på 3,5 t/m.

20

(21)  Inga formella TSD-specifikationer definieras.

21

---