# Euroopa Liidu L 144/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.144.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 144 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide31. mai 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.144.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 144

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide31. mai 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/314/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 12. mai 2011, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 3099 all)

   (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2011/314/EL

*

Komisjoni otsus, 12. mai 2011, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 3099 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 3099 all)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/1

---

KOMISJONI OTSUS,

12. mai 2011,

mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 3099 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/314/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 881/2004 (millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur) (2) artikli 12 kohaselt peab Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) tagama koostalitluse tehniliste kirjelduste („edaspidi KTKd”) kohandamise vastavalt tehnika arengule, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele ning tegema komisjonile ettepanekuid vajalike muudatuste tegemiseks KTKdes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 881/2004 (millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur) (2) artikli 12 kohaselt peab Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) tagama koostalitluse tehniliste kirjelduste („edaspidi KTKd”) kohandamise vastavalt tehnika arengule, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele ning tegema komisjonile ettepanekuid vajalike muudatuste tegemiseks KTKdes.

| (2) | 13. juuli 2007. aasta otsusega K(2007) 3371 andis komisjon agentuurile raamvolituse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ (üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) (4) alusel toimuvaks teatavaks tegevuseks. Vastavalt kõnealuste raamvolituste tingimustele pidi agentuur läbi vaatama KTKd, mis olid vastu võetud komisjoni 11. augusti 2006. aasta otsusega 2006/920/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (5). |
| --- | --- |

(2)

13. juuli 2007. aasta otsusega K(2007) 3371 andis komisjon agentuurile raamvolituse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ (üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) (4) alusel toimuvaks teatavaks tegevuseks. Vastavalt kõnealuste raamvolituste tingimustele pidi agentuur läbi vaatama KTKd, mis olid vastu võetud komisjoni 11. augusti 2006. aasta otsusega 2006/920/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (5).

| (3) | Agentuur andis 17. juulil 2009 välja neli soovitust, mis vastavalt käsitlevad Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) käitamiseeskirju (ERA/REC/2009-02/INT), käitamise ja liikluskorralduse KTK lisa P läbivaatamist (ERA/REC/2009-03/INT), tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK lisa T läbivaatamist (ERA/REC/2009-04/INT) ning kooskõla direktiiviga 2007/59/EÜ seoses vedurijuhtide pädevusega (ERA/REC/2009-05/INT). Kõnealuse nelja soovituse alusel koostas komisjon eelnõu otsuse kohta, millega muudeti käitamise ja liikluskorralduse KTKd käsitlevaid otsuseid 2006/920/EÜ ja 2008/231/EÜ ning mille kohta andis 25. veebruaril 2010 positiivse arvamuse direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõike 1 alusel loodud komitee. |
| --- | --- |

(3)

Agentuur andis 17. juulil 2009 välja neli soovitust, mis vastavalt käsitlevad Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) käitamiseeskirju (ERA/REC/2009-02/INT), käitamise ja liikluskorralduse KTK lisa P läbivaatamist (ERA/REC/2009-03/INT), tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTK lisa T läbivaatamist (ERA/REC/2009-04/INT) ning kooskõla direktiiviga 2007/59/EÜ seoses vedurijuhtide pädevusega (ERA/REC/2009-05/INT). Kõnealuse nelja soovituse alusel koostas komisjon eelnõu otsuse kohta, millega muudeti käitamise ja liikluskorralduse KTKd käsitlevaid otsuseid 2006/920/EÜ ja 2008/231/EÜ ning mille kohta andis 25. veebruaril 2010 positiivse arvamuse direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõike 1 alusel loodud komitee.

| (4) | Agentuuri 7. mai 2010. aasta soovituses (ERA/REC/03-2010/INT) esitatakse ettepanek teha tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTKsse täiendavaid muudatusi, mis muu hulgas käsitlevad rongi (tagaosa) nähtavust, rongide identifitseerimistunnuseid ning kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/49/EÜ (ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta) (6). |
| --- | --- |

(4)

Agentuuri 7. mai 2010. aasta soovituses (ERA/REC/03-2010/INT) esitatakse ettepanek teha tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse KTKsse täiendavaid muudatusi, mis muu hulgas käsitlevad rongi (tagaosa) nähtavust, rongide identifitseerimistunnuseid ning kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/49/EÜ (ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta) (6).

| (5) | Selguse ja lihtsuse huvides on asjakohane otsus 2006/920/EÜ asendada. |
| --- | --- |

(5)

Selguse ja lihtsuse huvides on asjakohane otsus 2006/920/EÜ asendada.

| (6) | Lisas esitatud KTK ei peaks eeldama eritehnoloogia ega tehniliste erilahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitluseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(6)

Lisas esitatud KTK ei peaks eeldama eritehnoloogia ega tehniliste erilahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitluseks hädavajalik.

| (7) | Lisas esitatud KTK rakendamine ja vastavus kõnealuse KTK asjakohastele punktidele tuleb kindlaks määrata kooskõlas rakenduskavaga, mida liikmesriigid peavad ajakohastama seoses nende vastutusalas olevate liinidega. |
| --- | --- |

(7)

Lisas esitatud KTK rakendamine ja vastavus kõnealuse KTK asjakohastele punktidele tuleb kindlaks määrata kooskõlas rakenduskavaga, mida liikmesriigid peavad ajakohastama seoses nende vastutusalas olevate liinidega.

| (8) | Praegu korraldatakse raudteeliiklust vastavalt olemasolevatele siseriiklikele, kahepoolsetele, mitmepoolsetele või rahvusvahelistele lepingutele. Oluline on, et need lepingud ei takistaks koostalitluse praegust ega edasist arengut. Selle tagamiseks peaks komisjon kõnealused lepingud läbi vaatama, et määrata kindlaks käesoleva otsuse lisas esitatud KTK muutmise vajadus. |
| --- | --- |

(8)

Praegu korraldatakse raudteeliiklust vastavalt olemasolevatele siseriiklikele, kahepoolsetele, mitmepoolsetele või rahvusvahelistele lepingutele. Oluline on, et need lepingud ei takistaks koostalitluse praegust ega edasist arengut. Selle tagamiseks peaks komisjon kõnealused lepingud läbi vaatama, et määrata kindlaks käesoleva otsuse lisas esitatud KTK muutmise vajadus.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Võetakse vastu üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK), mis on esitatud lisas.

2.   Käesoleva otsuse lisas esitatud KTKd kohaldatakse direktiivi 2008/57/EÜ II lisa punktis 2.4 kirjeldatud käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi suhtes.

Artikkel 2

1.   Agentuur avaldab oma veebisaidil liite Pa 9., 10., 11., 12. ja 13. osas osutatud koodiloendid.

2.   Agentuur ajakohastab lõikes 1 osutatud koodiloendeid ja teavitab komisjoni nende muutustest.

Komisjon teavitab liikmesriike direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 kohaselt asutatud komitee kaudu kõnealuste koodide muutustest.

Artikkel 3

Kui direktiivi 2008/57/EÜ artikli 2 punktis c määratletud veeremiüksus [direktiivis „sõiduk”] müüakse või renditakse pikemaks ajavahemikuks kui järjestikused kuus kuud ja kui kõik tehnilised omadused, mille alusel lubati veerem kasutusele võtta, on jäänud samaks, võib kuni 31. detsembrini 2013 Euroopa raudteeveeremi numbrit (European Vehicle Number, edaspidi „EVN”) muuta, registreerides veeremi uuesti ja tühistades selle esimese registreerimise.

Kui selline uus registreerimine on seotud liikmesriigiga, mis on esimese registreerimise liikmesriigist erinev, võib uue registreerimise eest vastutav registreerimisüksus nõuda eelmise registreerimisega seotud dokumentide koopiat.

EVNi muutmine ei piira direktiivi 2008/57/EÜ artiklite 21–26 kohaldamist lubade andmise menetluse suhtes.

EVNi muutmisega seotud halduskulud katab numbri muutmise taotleja.

Artikkel 4

Liikmesriigid teavitavad komisjoni kuue kuu jooksul alates lisas esitatud KTK jõustumisest järgmist liiki lepingutest, v.a juhul, kui neist on juba teatatud otsuse 2006/920/EÜ alusel:

| 1) | liikmesriikide ja raudteeveo-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelised siseriiklikud lepingud, mis on sõlmitud alaliselt või ajutiselt ning mille vajaduse on tinginud kavandatud veoteenuse äärmiselt eriomane või paikkondlik laad; |
| --- | --- |

1)

liikmesriikide ja raudteeveo-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelised siseriiklikud lepingud, mis on sõlmitud alaliselt või ajutiselt ning mille vajaduse on tinginud kavandatud veoteenuse äärmiselt eriomane või paikkondlik laad;

| 2) | raudteeveo-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või ohutusega tegelevate ametiasutuste vahel sõlmitud kahepoolsed või mitmepoolsed lepingud, millel on märkimisväärne osa kohalikus või piirkondlikus koostalitlusvõimes; |
| --- | --- |

2)

raudteeveo-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või ohutusega tegelevate ametiasutuste vahel sõlmitud kahepoolsed või mitmepoolsed lepingud, millel on märkimisväärne osa kohalikus või piirkondlikus koostalitlusvõimes;

| 3) | ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriikide raudteeveo-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja vähemalt ühe kolmandast riigist pärineva raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahel sõlmitud rahvusvahelised lepingud, millel on märkimisväärne osa kohalikus või piirkondlikus koostalitlusvõimes. |
| --- | --- |

3)

ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriikide raudteeveo-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja vähemalt ühe kolmandast riigist pärineva raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahel sõlmitud rahvusvahelised lepingud, millel on märkimisväärne osa kohalikus või piirkondlikus koostalitlusvõimes.

Artikkel 5

Iga liikmesriik ajakohastab otsuse 2006/920/EÜ artikli 4 kohaselt koostatud siseriiklikku KTK rakenduskava. Ajakohastatud rakenduskava koostatakse kooskõlas käesoleva otsuse lisa 7. peatükiga.

Kõik liikmesriigid edastavad ajakohastatud rakenduskava teistele liikmesriikidele ja komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2012.

Artikkel 6

Komisjoni otsus 2006/920/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2012.

Artikkel 7

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Kuid:

| 1) | liidet P kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2013; |
| --- | --- |

1)

liidet P kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2013;

| 2) | liidet Pa kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

2)

liidet Pa kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. mai 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6.

3

(4)  EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1.

4

(5)  ELT L 359, 18.12.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 44.

6

---

LISA

KÄITAMISE JA LIIKLUSKORRALDUSE ALLSÜSTEEMI KOOSTALITLUSE TEHNILINE KIRJELDUS

SISUKORD

| 1. | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniline reguleerimisala |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Geograafiline kohaldamisala |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Käesoleva KTK sisu |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | ALLSÜSTEEMI MÕISTE/REGULEERIMISALA |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Allsüsteem |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Töötajad ja rongid |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Põhimõtted |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Kohaldamine olemasolevate veeremiüksuste ja infrastruktuuri suhtes |
| --- | --- |

2.2.3.

| 3. | OLULISED NÕUDED |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Olulistele nõuetele vastavus |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Olulised nõuded – ülevaade |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | ALLSÜSTEEMI OMADUSED |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Töötajatega seotud spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.1.1. | Üldnõuded |
| --- | --- |

4.2.1.1.

| 4.2.1.2. | Juhtide dokumentatsioon |
| --- | --- |

4.2.1.2.

| 4.2.1.2.1. | Juhi käsiraamat |
| --- | --- |

4.2.1.2.1.

| 4.2.1.2.2. | Liini kirjeldus ja kasutatavate liinidega seotud raudtee-äärsete seadmete kirjeldus |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.

| 4.2.1.2.2.1. | Marsruudiraamatu koostamine |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.1.

| 4.2.1.2.2.2. | Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.2.

| 4.2.1.2.2.3. | Juhi teavitamine reaalajas |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.3.

| 4.2.1.2.3. | Sõiduplaanid |
| --- | --- |

4.2.1.2.3.

| 4.2.1.2.4. | Veerem |
| --- | --- |

4.2.1.2.4.

| 4.2.1.3. | Dokumendid raudteeveo-ettevõtja teistele töötajatele peale juhtide |
| --- | --- |

4.2.1.3.

| 4.2.1.4. | Dokumendid rongide liikumislube andvatele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatele |
| --- | --- |

4.2.1.4.

| 4.2.1.5. | Ohutusalane teabevahetus rongimeeskonna, raudteeveo-ettevõtja muude töötajate ja rongide liikumislube andvate töötajate vahel |
| --- | --- |

4.2.1.5.

| 4.2.2. | Rongidega seotud nõuded |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | Rongi nähtavus |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.1.1. | Üldnõue |
| --- | --- |

4.2.2.1.1.

| 4.2.2.1.2. | Esiosa |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

| 4.2.2.1.3. | Tagaosa |
| --- | --- |

4.2.2.1.3.

| 4.2.2.2. | Rongi kuuldavus |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.2.1. | Üldnõue |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

| 4.2.2.2.2. | Juhtimine |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

| 4.2.2.3. | Veeremiüksuse identifitseerimistunnus |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.4. | Reisijate ja veose ohutus |
| --- | --- |

4.2.2.4.

| 4.2.2.4.1. | Veose ohutus |
| --- | --- |

4.2.2.4.1.

| 4.2.2.4.2. | Reisijate ohutus |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.

| 4.2.2.5. | Rongi koosseis |
| --- | --- |

4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | Rongi pidurid |
| --- | --- |

4.2.2.6.

| 4.2.2.6.1. | Pidurisüsteemi miinimumnõuded |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

| 4.2.2.6.2. | Pidurdustõhusus |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

| 4.2.2.7. | Rongi töökorra tagamine |
| --- | --- |

4.2.2.7.

| 4.2.2.7.1. | Üldnõue |
| --- | --- |

4.2.2.7.1.

| 4.2.2.7.2. | Nõutavad andmed |
| --- | --- |

4.2.2.7.2.

| 4.2.2.8. | Signaalide ja raudtee-äärsete märgiste nähtavuse nõuded |
| --- | --- |

4.2.2.8.

| 4.2.2.9. | Juhi valvsus |
| --- | --- |

4.2.2.9.

| 4.2.3. | Rongiliikluse korraldamise spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Rongide planeerimine |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Rongide identifitseerimine |
| --- | --- |

4.2.3.2.

| 4.2.3.2.1. | Ronginumbri vorm |
| --- | --- |

4.2.3.2.1.

| 4.2.3.3. | Rongi väljumine |
| --- | --- |

4.2.3.3.

| 4.2.3.3.1. | Väljumiseelsed kontrollid ja katsed |
| --- | --- |

4.2.3.3.1.

| 4.2.3.3.2. | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teavitamine rongi käitusseisundist |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.

| 4.2.3.4. | Liikluskorraldus |
| --- | --- |

4.2.3.4.

| 4.2.3.4.1. | Üldnõuded |
| --- | --- |

4.2.3.4.1.

| 4.2.3.4.2. | Rongi käsitlev aruandlus |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.

| 4.2.3.4.2.1. | Rongi asukoha teatamiseks nõutavad andmed |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.1.

| 4.2.3.4.2.2. | Prognoositav üleandmise aeg |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.2.

| 4.2.3.4.3. | Ohtlikud kaubad |
| --- | --- |

4.2.3.4.3.

| 4.2.3.4.4. | Käitamise kvaliteet |
| --- | --- |

4.2.3.4.4.

| 4.2.3.5. | Andmete salvestamine |
| --- | --- |

4.2.3.5.

| 4.2.3.5.1. | Jälgimisandmete salvestamine väljaspool rongi |
| --- | --- |

4.2.3.5.1.

| 4.2.3.5.2. | Jälgimisandmete salvestamine rongis |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.

| 4.2.3.6. | Halvenenud käitamistingimused |
| --- | --- |

4.2.3.6.

| 4.2.3.6.1. | Teiste kasutajate teavitamine |
| --- | --- |

4.2.3.6.1.

| 4.2.3.6.2. | Vedurijuhtide teavitamine |
| --- | --- |

4.2.3.6.2.

| 4.2.3.6.3. | Eriolukordades tegutsemise kord |
| --- | --- |

4.2.3.6.3.

| 4.2.3.7. | Eriolukordade haldamine |
| --- | --- |

4.2.3.7.

| 4.2.3.8. | Rongimeeskonna abistamine veeremiga seotud vahejuhtumi või veeremi olulise rikke korral |
| --- | --- |

4.2.3.8.

| 4.3. | Liideste funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Liidesed infrastruktuuri KTKga |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe juhtimise ja signalisatsiooni allsüsteemiga |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Liidesed veeremi KTKga |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.3.1. | Liidesed vedurite KTKga ja reisijateveoveeremi KTKga |
| --- | --- |

4.3.3.1.

| 4.3.3.2. | Liidesed kaubavagunite KTKga |
| --- | --- |

4.3.3.2.

| 4.3.4. | Liidesed energiavarustuse KTKga |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.4. | Käitamiseeskirjad |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Hoolduseeskirjad |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kutsekvalifikatsioon |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Ametialane pädevus |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.1.1. | Ametialased teadmised |
| --- | --- |

4.6.1.1.

| 4.6.1.2. | Teadmiste rakendamise oskus |
| --- | --- |

4.6.1.2.

| 4.6.2. | Keeleoskus |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.2.1. | Põhimõtted |
| --- | --- |

4.6.2.1.

| 4.6.2.2. | Keeleoskuse tase |
| --- | --- |

4.6.2.2.

| 4.6.3. | Töötajate esialgne ja pidev hindamine |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.3.1. | Põhielemendid |
| --- | --- |

4.6.3.1.

| 4.6.3.2. | Koolitusvajaduste analüüs |
| --- | --- |

4.6.3.2.

| 4.6.3.2.1. | Koolitusvajaduste analüüsi koostamine |
| --- | --- |

4.6.3.2.1.

| 4.6.3.2.2. | Koolitusvajaduste analüüsi ajakohastamine |
| --- | --- |

4.6.3.2.2.

| 4.6.3.2.3. | Rongimeeskonna ja abipersonali erielemendid |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.

| 4.6.3.2.3.1. | Raudteeinfrastruktuuri tundmine |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.1.

| 4.6.3.2.3.2. | Veeremialased teadmised |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.2.

| 4.6.3.2.3.3. | Abipersonal |
| --- | --- |

4.6.3.2.3.3.

| 4.7. | Tervisekaitse- ja ohutusnõuded |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Välja jäetud |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Välja jäetud |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Terviseuuringud ja psühholoogiline hindamine |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.4.1. | Enne tööleasumist |
| --- | --- |

4.7.4.1.

| 4.7.4.1.1. | Minimaalsed terviseuuringud |
| --- | --- |

4.7.4.1.1.

| 4.7.4.1.2. | Psühholoogiline hindamine |
| --- | --- |

4.7.4.1.2.

| 4.7.4.2. | Pärast tööleasumist |
| --- | --- |

4.7.4.2.

| 4.7.4.2.1. | Korrapärase tervisekontrolli sagedus |
| --- | --- |

4.7.4.2.1.

| 4.7.4.2.2. | Korrapärase tervisekontrolli minimaalne sisu |
| --- | --- |

4.7.4.2.2.

| 4.7.4.2.3. | Täiendav tervisekontroll ja/või psühholoogiline hindamine |
| --- | --- |

4.7.4.2.3.

| 4.7.5. | Meditsiinilised nõuded |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.5.1. | Üldnõuded |
| --- | --- |

4.7.5.1.

| 4.7.5.2. | Nägemisnõuded |
| --- | --- |

4.7.5.2.

| 4.7.5.3. | Kuulmisnõuded |
| --- | --- |

4.7.5.3.

| 4.8. | Infrastruktuuri-, raudteeveeremi- ja sõidukiregister |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Raudteeinfrastruktuur |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Veerem |
| --- | --- |

4.8.2.

| 5. | KOOSTALITLUSE KOMPONENDID |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Mõiste |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komponentide loend |
| --- | --- |

5.2.

| 6. | KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI NENDE KASUTAMISKÕLBLIKKUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMIDE VASTAVUSTÕENDAMINE |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Koostalitluse komponendid |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Põhimõtted |
| --- | --- |

6.2.1.

| 7. | Rakendamine |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Põhimõtted |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Rakendussuunised |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Erijuhtumid |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Erijuhtumite loetelu |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.2.1. | Eesti, Läti ja Leedu ajutine erijuhtum (T1) |
| --- | --- |

7.3.2.1.

| 7.3.2.2. | Iirimaa ja Ühendkuningriigi ajutine erijuhtum (T2) |
| --- | --- |

7.3.2.2.

| Liide A: | ERTMSi/ETCSi käitamiseeskirjad |
| --- | --- |

Liide A:

| Liide B: | Ühetaolist käitamist võimaldavad muud eeskirjad |
| --- | --- |

Liide B:

| Liide C: | Ohutusalase teabevahetuse metoodika |
| --- | --- |

Liide C:

| Liide D: | Andmed, mis peavad olema raudteeveo-ettevõtjale kättesaadavad marsruutide kohta, mida ta kavatseb kasutada |
| --- | --- |

Liide D:

| Liide E: | Keeleoskuse ja teabevahetuse tase |
| --- | --- |

Liide E:

| Liide F: | |
| --- | --- |

Liide F:

| Liide G: | |
| --- | --- |

Liide G:

| Liide H: | |
| --- | --- |

Liide H:

| Liide I: | |
| --- | --- |

Liide I:

| Liide J: | Rongi saatmiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded |
| --- | --- |

Liide J:

| Liide K: | |
| --- | --- |

Liide K:

| Liide L: | Rongide ettevalmistamiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded |
| --- | --- |

Liide L:

| Liide M: | |
| --- | --- |

Liide M:

| Liide N: | |
| --- | --- |

Liide N:

| Liide O: | |
| --- | --- |

Liide O:

| Liide P: | |
| --- | --- |

Liide P:

| Liide Pa: | |
| --- | --- |

Liide Pa:

| Liide Q: | |
| --- | --- |

Liide Q:

| Liide R: | |
| --- | --- |

Liide R:

| Liide S: | |
| --- | --- |

Liide S:

| Liide T: | Pidurdustõhusus |
| --- | --- |

Liide T:

| Liide U: | Avatud punktide loend |
| --- | --- |

Liide U:

| Liide V: | |
| --- | --- |

Liide V:

| Liide W: | Sõnastik |
| --- | --- |

Liide W:

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Tehniline reguleerimisala

Koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) hõlmab direktiivi 2008/57/EÜ II lisa punktis 1 esitatud nimekirjas sisalduvat käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi. Täpsemad andmed kõnealuse allsüsteemi kohta on esitatud 2. peatükis.

1.2.   Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala on üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mida on kirjeldatud direktiivi 2008/57/EÜ I lisas.

1.3.   Käesoleva KTK sisu

Vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artikli 5 lõikele 3 käesolevas KTKs:

| a) | esitatakse käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi kavandatav reguleerimisala – 2. peatükk; |
| --- | --- |

a)

esitatakse käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi kavandatav reguleerimisala – 2. peatükk;

| b) | kehtestatakse olulised nõuded, millele peavad vastama asjaomane allsüsteem ja selle liidesed teiste allsüsteemidega – 3. peatükk; |
| --- | --- |

b)

kehtestatakse olulised nõuded, millele peavad vastama asjaomane allsüsteem ja selle liidesed teiste allsüsteemidega – 3. peatükk;

| c) | kehtestatakse funktsionaalsed ja tehnilised nõuded, millele sihtallsüsteem ja selle liidesed teiste allsüsteemidega peavad vastama. Vajaduse korral võivad need nõuded varieeruda olenevalt allsüsteemi kasutusviisist, näiteks olenevalt direktiivi 2008/57/EÜ I lisas sätestatud liini-, jaama- ja/või veeremiliikidest – 4. peatükk; |
| --- | --- |

c)

kehtestatakse funktsionaalsed ja tehnilised nõuded, millele sihtallsüsteem ja selle liidesed teiste allsüsteemidega peavad vastama. Vajaduse korral võivad need nõuded varieeruda olenevalt allsüsteemi kasutusviisist, näiteks olenevalt direktiivi 2008/57/EÜ I lisas sätestatud liini-, jaama- ja/või veeremiliikidest – 4. peatükk;

| d) | määratakse kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mida reguleeritakse Euroopa tehniliste kirjeldustega, sealhulgas Euroopa standarditega, et saavutada koostalitlus üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires – 5. peatükk; |
| --- | --- |

d)

määratakse kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mida reguleeritakse Euroopa tehniliste kirjeldustega, sealhulgas Euroopa standarditega, et saavutada koostalitlus üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires – 5. peatükk;

| e) | määratakse iga käsitletava juhtumi puhul kindlaks, milliseid menetlusi tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel – 6. peatükk; |
| --- | --- |

e)

määratakse iga käsitletava juhtumi puhul kindlaks, milliseid menetlusi tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel – 6. peatükk;

| f) | esitatakse KTK rakendamise strateegia; Eelkõige on vaja täpsustada etapid, mis tuleb läbida, ning vahendid, mida on võimalik kohaldada, et saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast olukorrani, kus vastavus KTK-le on muutunud normiks – 7. peatükk; |
| --- | --- |

f)

esitatakse KTK rakendamise strateegia; Eelkõige on vaja täpsustada etapid, mis tuleb läbida, ning vahendid, mida on võimalik kohaldada, et saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast olukorrani, kus vastavus KTK-le on muutunud normiks – 7. peatükk;

| g) | esitatakse allsüsteemi käitamise ja hooldamise ning KTK rakendamise puhul nõutav asjaomaste töötajate kutsekvalifikatsioon ning töötajate tervise kaitse ja ohutuse nõuded – 4. peatükk. |
| --- | --- |

g)

esitatakse allsüsteemi käitamise ja hooldamise ning KTK rakendamise puhul nõutav asjaomaste töötajate kutsekvalifikatsioon ning töötajate tervise kaitse ja ohutuse nõuded – 4. peatükk.

Lisaks võib vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artikli 5 lõikele 5 iga KTK puhul ette näha erijuhtumid. Need on esitatud 7. peatükis.

Käesoleva KTK 4. peatükk sisaldab ka käesoleva lisa punktides 1.1 ja 1.2 nimetatud reguleerimisalas kehtivaid käitus- ja hoolduseeskirju.

2.   ALLSÜSTEEMI MÕISTE/REGULEERIMISALA

2.1.   Allsüsteem

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi on direktiivi 2008/57/EÜ II lisa punktis 2.4 kirjeldatud järgmiselt:

„Menetlused ja seadmed, mis võimaldavad erinevate struktuuriliste allsüsteemide, eriti rongide koostamise ja rongijuhtimise, liikluse planeerimise ja korraldamise järjepidevat tööd nii normaalsetel kui halvenenud tingimustel.

Kutsekvalifikatsioonid, mida võidakse rahvusvaheliste teenuste osutamisel nõuda”.

2.2.   Reguleerimisala

Reguleerimisala

Käesolevat KTKd kohaldatakse nende raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate (edaspidi „RIE”) ja raudteeveo-ettevõtjate (edaspidi „RVE”) käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi suhtes, kes on seotud rongide käitamisega TENi tavaraudteeliinidel.

Käitamise ja liikluskorralduse KTKga ette nähtud spetsifikatsioone võib kasutada viitedokumendina ka selliste rongide käitamisel, mis ei kuulu käesoleva KTK reguleerimisalasse.

2.2.1.   Töötajad ja rongid

Töötajad ja rongid

Punkte 4.6 ja 4.7 kohaldatakse nende töötajate suhtes, kes täidavad selliseid ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid nagu rongi saatmine, kui töö hõlmab riikidevaheliste piiride ületamist ja tööd väljaspool raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võrguaruandes „piirialadena” määratletud kohti ning kuulub töötaja ohutusloa alla.

Punkti 4.6.2 kohaldatakse ka direktiivi 2007/59/EÜ VI lisa punktis 8 kindlaksmääratud vedurijuhtide suhtes. Töötajat ei loeta piiriületajaks, kui tegevus hõlmab üksnes töötamist käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud piirialadel.

Töötajate suhtes, kes täidavad ohutuse seisukohalt tähtsaid rongide lähetamise või rongidele liikumislubade andmise ülesandeid, kohaldatakse liikmesriikidevahelisi kutsekvalifikatsiooni ning tervisekaitse- ja ohutusnõuete vastastikust tunnustamist.

Töötajate suhtes, kes täidavad ohutuse seisukohalt tähtsaid rongi piiriületuse-eelse ettevalmistusega seotud ülesandeid ning töötavad käesoleva punkti esimeses lõigus nimetatud piirialadest kaugemal, kohaldatakse punkti 4.6 ning liikmesriikidevahelisi tervisekaitse- ja ohutusnõuete vastastikust tunnustamist. Rongi ei loeta piiriülest teenust osutavaks, kui ükski riigipiiri ületava rongi veeremiüksus ei välju pärast piiri ületamist käesoleva punkti esimeses lõigus kirjeldatud piirialadelt.

Eespool öeldu on kokku võetud allpool toodud tabelites.

Töötajad, kes on seotud riigipiire ületavate ja seejärel piirialalt väljuvate rongide käitamisega

Töötajad, kes on seotud riigipiire ületavate ja seejärel piirialalt väljuvate rongide käitamisega

| Ülesanne | Kutsekvalifikatsioon | Meditsiininõuded |
| --- | --- | --- |
| Rongi saatmine | 4.6 | 4.7 |
| Rongi liikumislubade andmine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi ettevalmistamine | 4.6 | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi lähetamine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |

Ülesanne

Kutsekvalifikatsioon

Meditsiininõuded

Rongi saatmine

4.6

4.7

Rongi liikumislubade andmine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi ettevalmistamine

4.6

Vastastikune tunnustamine

Rongi lähetamine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Töötajad rongidel, mis ei ületa riigipiire või ületavad neid üksnes piirialade piires

Töötajad rongidel, mis ei ületa riigipiire või ületavad neid üksnes piirialade piires

| Ülesanne | Kutsekvalifikatsioon | Meditsiininõuded |
| --- | --- | --- |
| Rongi saatmine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi liikumislubade andmine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi ettevalmistamine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |
| Rongi lähetamine | Vastastikune tunnustamine | Vastastikune tunnustamine |

Ülesanne

Kutsekvalifikatsioon

Meditsiininõuded

Rongi saatmine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi liikumislubade andmine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi ettevalmistamine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

Rongi lähetamine

Vastastikune tunnustamine

Vastastikune tunnustamine

2.2.2.   Põhimõtted

Põhimõtted

Käesolev KTK hõlmab üksnes tavaraudtee käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi neid elemente (nagu on sätestatud 4. peatükis), mis sisaldavad põhimõtteliselt raudtee-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelisi rakendusliideseid või on koostalitlusvõime seisukohalt eriti kasulikud.

Raudteeveo-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad tagama, et eeskirjade, menetluste ja dokumentatsiooniga seotud kõikide nõuete täitmiseks kehtestatakse asjakohane kord. Kõnealuse korra kehtestamine on raudteeveo-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi asjakohane osa, nagu on nõutud direktiiviga 2004/49/EÜ. Ohutusjuhtimise süsteemi ennast hindab asjakohane liikmesriigi ohutusasutus enne ohutustunnistuse/tegevusloa andmist.

2.2.3.   Kohaldamine olemasolevate veeremiüksuste ja infrastruktuuri suhtes

Kohaldamine olemasolevate veeremiüksuste ja infrastruktuuri suhtes

Ehkki suurem osa käesolevas KTKs sisalduvatest nõuetest on seotud protsesside ja menetlustega, seondub osa neist ka kasutamise seisukohalt oluliste füüsiliste elementide, rongide ja veeremiüksustega.

Nende elementide projekteerimistingimusi kirjeldatakse teisi allsüsteeme, näiteks veeremit käsitlevates KTKdes. Käesolevas KTKs võetakse arvesse nende toimimisfunktsioone.

3.   OLULISED NÕUDED

3.1.   Olulistele nõuetele vastavus

Olulistele nõuetele vastavus

Vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artikli 4 lõikele 1 peavad üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, selle allsüsteemid ja nende koostalitlusvõime komponendid vastama kõnealuse direktiivi III lisas sätestatud olulistele üldnõuetele.

3.2.   Olulised nõuded – ülevaade

Olulised nõuded – ülevaade

Olulised nõuded hõlmavad järgmist:

| — | ohutus, |
| --- | --- |

—

ohutus,

| — | töökindlus ja käideldavus, |
| --- | --- |

—

töökindlus ja käideldavus,

| — | tervisekaitse, |
| --- | --- |

—

tervisekaitse,

| — | keskkonnakaitse, |
| --- | --- |

—

keskkonnakaitse,

| — | tehniline ühilduvus. |
| --- | --- |

—

tehniline ühilduvus.

Direktiivi 2008/57/EÜ kohaselt võivad olulised nõuded kehtida üldiselt kogu üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi kohta või konkreetselt iga allsüsteemi ja selle komponentide kohta.

Järgmises tabelis on kokkuvõtlikult esitatud direktiivi 2008/57/EÜ III lisas esitatud oluliste nõuete ja käesoleva KTK vaheline vastavus.

| Punkt | Punkti pealkiri | Ohutus | Töökindlus & käideldavus | Tervisekaitse | Keskkonnakaitse | Tehniline ühilduvus | Käitamise ja liikluskorralduse olulised nõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.1 | 1.1.2 | 1.1.3 | 1.1.4 | 1.1.5 | 1.2 | 1.3.1 | 1.3.2 | 1.4.1 | 1.4.2 | 1.4.3 | 1.4.4 | 1.4.5 | 1.5 | 2.6.1 | 2.6.2 | 2.6.3 |
| 4.2.1.2 | Juhtide dokumentatsioon | | | | | | X | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.1.2.1 | Käsiraamat | | | | | | | | | | | | X | | | X | | X |
| 4.2.1.2.2 | Marsruudiraamat | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.1.2.2.1 | Marsruudiraamatu koostamine | | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 4.2.1.2.2.2 | Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.1.2.2.3 | Juhi teavitamine reaalajas | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.1.2.3 | Ajakavad | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.1.2.4 | Veerem | | | | | | X | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.1.3 | Dokumendid raudteeveo-ettevõtja teistele töötajatele peale juhtide | | | | | | X | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.1.4 | Dokumendid rongide liikumislube andvatele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatele | | | | | | X | | | | | | | | | X | X | |
| 4.2.1.5 | Ohutusalane teabevahetus rongimeeskonna, raudteeveo-ettevõtja muude töötajate ja rongide liikumislube andvate töötajate vahel | | | | | | X | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.2.1 | Rongi nähtavus | X | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.1.1 | Üldnõue | X | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.1.2 | Esiosa | X | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.1.3 | Tagaosa | X | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.2 | Rongi kuuldavus | X | | | | | | | | | | | X | | | X | | X |
| 4.2.2.2.1 | Üldnõue | X | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.2.2 | Juhtimine | X | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| 4.2.2.3 | Veeremiüksuse identifitseerimistunnus | | | | | | X | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.4 | Reisijate ja veose ohutus | | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 4.2.2.5 | Rongi koosseis | | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 4.2.2.6 | Rongi pidurid | | X | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.6.1 | Pidurisüsteemi miinimumnõuded | | X | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.6.2 | Pidurdustõhusus | | X | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.7 | Rongi töökorra tagamine | | X | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.7.1 | Üldnõue | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.7.2 | Nõutavad andmed | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.8 | Signaalide ja raudtee-äärsete märgiste nähtavuse nõuded | | | | | | | | | | | | | | X | X | | |
| 4.2.2.9 | Juhi valvsus | | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 4.2.3.1 | Rongide planeerimine | | X | | | | | | | | | | | | | | X | X |
| 4.2.3.2 | Rongide identifitseeristunnus | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.3 | Rongi väljumine | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.3.3.1 | Väljumiseelsed kontrollid ja katsed | | X | | | | X | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.3.3.2 | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teavitamine rongi käitusseisundist | | X | | | | X | | | | | | | | | | X | X |
| 4.2.3.4 | Liikluskorraldus | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.4.1 | Üldnõuded | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.4.2 | Rongi käsitlev aruandlus | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.4.2.1 | Rongi asukoha teatamiseks nõutavad andmed | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.3.4.2.2 | Prognoositav üleandmise aeg | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.3.4.3 | Ohtlikud kaubad | | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 4.2.3.4.4 | Käitamise kvaliteet | | | | | | | | | | | | | | | | X | X |
| 4.2.3.5 | Andmete salvestamine | | | | | | X | | | | | | | | | | X | |
| 4.2.3.5.1 | Jälgimisandmete salvestamine väljaspool rongi | | | | | | X | | | | | | | | | | X | |
| 4.2.3.5.2 | Jälgimisandmete salvestamine rongis | | | | | | X | | | | | | | | | | X | |
| 4.2.3.6 | Halvenenud käitamisingimused | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.6.1 | Teiste kasutajate teavitamine | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.3.6.2 | Vedurijuhtide teavitamine | | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 4.2.3.6.3 | Eriolukordades tegutsemise kord | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.7 | Eriolukordade haldamine | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.8 | Rongimeeskonna abistamine veeremiga seotud vahejuhtumi või veeremi rikke korral | | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| 4.4 | ERTMSi/ETCSi käituseeskirjad | | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 4.6 | Kutsekvalifikatsioon | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.7 | Tervisekaitse- ja ohutusnõuded | | | | | | | | | | | | | | | X | | |

Punkt

Punkti pealkiri

Ohutus

Töökindlus & käideldavus

Tervisekaitse

Keskkonnakaitse

Tehniline ühilduvus

Käitamise ja liikluskorralduse olulised nõuded

1.1.1

1.1.2

1.1.3

1.1.4

1.1.5

1.2

1.3.1

1.3.2

1.4.1

1.4.2

1.4.3

1.4.4

1.4.5

1.5

2.6.1

2.6.2

2.6.3

4.2.1.2

Juhtide dokumentatsioon

X

X

X

4.2.1.2.1

Käsiraamat

X

X

X

4.2.1.2.2

Marsruudiraamat

X

X

4.2.1.2.2.1

Marsruudiraamatu koostamine

X

4.2.1.2.2.2

Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine

X

X

4.2.1.2.2.3

Juhi teavitamine reaalajas

X

X

X

4.2.1.2.3

Ajakavad

X

X

X

4.2.1.2.4

Veerem

X

X

X

4.2.1.3

Dokumendid raudteeveo-ettevõtja teistele töötajatele peale juhtide

X

X

X

4.2.1.4

Dokumendid rongide liikumislube andvatele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatele

X

X

X

4.2.1.5

Ohutusalane teabevahetus rongimeeskonna, raudteeveo-ettevõtja muude töötajate ja rongide liikumislube andvate töötajate vahel

X

X

X

X

4.2.2.1

Rongi nähtavus

X

X

X

4.2.2.1.1

Üldnõue

X

X

X

4.2.2.1.2

Esiosa

X

X

X

4.2.2.1.3

Tagaosa

X

X

X

4.2.2.2

Rongi kuuldavus

X

X

X

X

4.2.2.2.1

Üldnõue

X

X

X

4.2.2.2.2

Juhtimine

X

X

4.2.2.3

Veeremiüksuse identifitseerimistunnus

X

X

X

4.2.2.4

Reisijate ja veose ohutus

X

4.2.2.5

Rongi koosseis

X

4.2.2.6

Rongi pidurid

X

X

X

4.2.2.6.1

Pidurisüsteemi miinimumnõuded

X

X

X

4.2.2.6.2

Pidurdustõhusus

X

X

X

4.2.2.7

Rongi töökorra tagamine

X

X

X

4.2.2.7.1

Üldnõue

X

X

4.2.2.7.2

Nõutavad andmed

X

X

4.2.2.8

Signaalide ja raudtee-äärsete märgiste nähtavuse nõuded

X

X

4.2.2.9

Juhi valvsus

X

4.2.3.1

Rongide planeerimine

X

X

X

4.2.3.2

Rongide identifitseeristunnus

X

X

X

4.2.3.3

Rongi väljumine

X

X

4.2.3.3.1

Väljumiseelsed kontrollid ja katsed

X

X

X

X

4.2.3.3.2

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teavitamine rongi käitusseisundist

X

X

X

X

4.2.3.4

Liikluskorraldus

X

X

X

4.2.3.4.1

Üldnõuded

X

X

X

4.2.3.4.2

Rongi käsitlev aruandlus

X

X

X

4.2.3.4.2.1

Rongi asukoha teatamiseks nõutavad andmed

X

X

4.2.3.4.2.2

Prognoositav üleandmise aeg

X

X

4.2.3.4.3

Ohtlikud kaubad

X

X

4.2.3.4.4

Käitamise kvaliteet

X

X

4.2.3.5

Andmete salvestamine

X

X

4.2.3.5.1

Jälgimisandmete salvestamine väljaspool rongi

X

X

4.2.3.5.2

Jälgimisandmete salvestamine rongis

X

X

4.2.3.6

Halvenenud käitamisingimused

X

X

X

4.2.3.6.1

Teiste kasutajate teavitamine

X

X

4.2.3.6.2

Vedurijuhtide teavitamine

X

4.2.3.6.3

Eriolukordades tegutsemise kord

X

X

X

4.2.3.7

Eriolukordade haldamine

X

X

X

4.2.3.8

Rongimeeskonna abistamine veeremiga seotud vahejuhtumi või veeremi rikke korral

X

4.4

ERTMSi/ETCSi käituseeskirjad

X

X

4.6

Kutsekvalifikatsioon

X

X

X

4.7

Tervisekaitse- ja ohutusnõuded

X

4.   ALLSÜSTEEMI OMADUSED

4.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

Kõiki asjaomaseid olulisi nõudeid silmas pidades hõlmab käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem, nagu seda kirjeldatakse punktis 2.2, üksnes käesolevas peatükis sätestatud elemente.

Vastavalt direktiivile 2001/14/EÜ on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja üldjuhul kohustatud kehtestama kõik vajalikud tingimused, millele tema võrgustikus liikuma lubatud rongid peavad vastama, võttes arvesse konkreetsete liinide geograafilisi iseärasusi ning käesolevas peatükis sätestatud funktsionaalseid ja tehnilisi spetsifikatsioone.

4.2.   Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid

Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid hõlmavad järgmist:

| — | töötajatega seotud spetsifikatsioonid, |
| --- | --- |

—

töötajatega seotud spetsifikatsioonid,

| — | rongidega seotud spetsifikatsioonid, |
| --- | --- |

—

rongidega seotud spetsifikatsioonid,

| — | rongide käitamisega seotud spetsifikatsioonid. |
| --- | --- |

—

rongide käitamisega seotud spetsifikatsioonid.

4.2.1.   Töötajatega seotud spetsifikatsioonid

Töötajatega seotud spetsifikatsioonid

4.2.1.1.   Üldnõuded

Üldnõuded

Käesolev punkt käsitleb töötajaid, kes on seotud allsüsteemi toimimisega, täites ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, mis seonduvad raudteeveo-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vaheliste otseste liidestega.

| 1. | Raudteeveo-ettevõtja töötajad:






  a) | kes täidavad rongide juhtimisega seotud ülesandeid (käesolevas KTKs läbivalt „juht”) ning moodustavad osa rongi meeskonnast; |
| --- | --- | --- |

1.

Raudteeveo-ettevõtja töötajad:

a)

kes täidavad rongide juhtimisega seotud ülesandeid (käesolevas KTKs läbivalt „juht”) ning moodustavad osa rongi meeskonnast;

| b) | kes täidavad ülesandeid rongis (v.a. juhtimine) ning moodustavad osa rongi meeskonnast; |
| --- | --- |

b)

kes täidavad ülesandeid rongis (v.a. juhtimine) ning moodustavad osa rongi meeskonnast;

| c) | kes täidavad rongide ettevalmistamisega seotud ülesandeid. |
| --- | --- |

c)

kes täidavad rongide ettevalmistamisega seotud ülesandeid.

| 2. | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajad, kes täidavad rongide liikumislubade andmisega seotud ülesandeid. |
| --- | --- |

2.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajad, kes täidavad rongide liikumislubade andmisega seotud ülesandeid.

Hõlmatud valdkonnad on järgmised:

| — | dokumentatsioon, |
| --- | --- |

—

dokumentatsioon,

| — | teavitamine. |
| --- | --- |

—

teavitamine.

Peale selle kehtestatakse käesoleva KTKga punktis 2.2.1 kindlaksmääratud töötajate puhul nõuded seoses järgmiste valdkondadega:

| — | kvalifikatsioon (vt liite L punkt 4.6), |
| --- | --- |

—

kvalifikatsioon (vt liite L punkt 4.6),

| — | tervisekaitse- ja ohutusnõuded (vt punkt 4.7). |
| --- | --- |

—

tervisekaitse- ja ohutusnõuded (vt punkt 4.7).

4.2.1.2.   Juhtide dokumentatsioon

Juhtide dokumentatsioon

Rongi käitav raudteeveo-ettevõtja peab andma juhile kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud andmed ja dokumendid.

Need andmed peavad hõlmama vajalikku teavet rongi käitamiseks normaalsetes, halvenenud ja ohuolukordades, käsitledes marsruute, kus töötatakse, ning veeremit, mida neil marsruutidel kasutatakse.

4.2.1.2.1.   Juhi käsiraamat

Kõik juhile vajalikud protseduurid tuleb koondada tavapärasesse dokumenti või arvutipõhisesse dokumenti, mida nimetatakse juhi käsiraamatuks.

Juhi käsiraamatus tuleb esitada kõikide kasutatavate marsruutide kohta ja neil marsruutidel kasutatava veeremi kohta nõuded tegutsemiseks igas normaalses, halvenenud ja ohuolukorras, millega juht võib kokku puutuda.

Juhi käsiraamat peab käsitlema kaht konkreetset aspekti:

| — | esimene, mis käsitleb kogu TENi ulatuses kehtivaid üldeeskirju ja protseduure (võttes arvesse liidete A, B ja C sisu); |
| --- | --- |

—

esimene, mis käsitleb kogu TENi ulatuses kehtivaid üldeeskirju ja protseduure (võttes arvesse liidete A, B ja C sisu);

| — | teine, mis käsitleb konkreetse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja puhul kehtivaid vajalikke eeskirju ja protseduure. |
| --- | --- |

—

teine, mis käsitleb konkreetse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja puhul kehtivaid vajalikke eeskirju ja protseduure.

See peab hõlmama vähemalt järgmiste aspektidega seotud toiminguid:

| — | töötajate ohutus ja turvalisus, |
| --- | --- |

—

töötajate ohutus ja turvalisus,

| — | signaalimine ja juhtkäsud, |
| --- | --- |

—

signaalimine ja juhtkäsud,

| — | rongi käitamine, sealhulgas halvenenud tingimustes, |
| --- | --- |

—

rongi käitamine, sealhulgas halvenenud tingimustes,

| — | vedurid ja veerem, |
| --- | --- |

—

vedurid ja veerem,

| — | vahejuhtumid ja õnnetused. |
| --- | --- |

—

vahejuhtumid ja õnnetused.

Juhi käsiraamatu koostamise eest vastutab raudteeveo-ettevõtja.

Raudteeveo-ettevõtja peab juhi käsiraamatu esitama samas vormingus kogu infrastruktuuri kohta, kus tema juhid töötavad.

Raudteeveo-ettevõtja peab koostama juhi käsiraamatu niimoodi, et juhil oleks võimalik kohaldada kõiki käitamiseeskirju.

Sellel peab olema kaks liidet:

| — | 1. liide: sidetoimingute juhend; |
| --- | --- |

—

1. liide: sidetoimingute juhend;

| — | 2. liide: vormide kogu. |
| --- | --- |

—

2. liide: vormide kogu.

Sõnumid ja vormid peavad olema raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja(te) töökeeles.

Juhi käsiraamatu koostamise ja ajakohastamise protsess peab hõlmama järgmisi etappe:

| — | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja (või käitamiseeskirjade eest vastutav organisatsioon) peab esitama raudteeveo-ettevõtjale nõuetekohase teabe raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeeles; |
| --- | --- |

—

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja (või käitamiseeskirjade eest vastutav organisatsioon) peab esitama raudteeveo-ettevõtjale nõuetekohase teabe raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeeles;

| — | raudteeveo-ettevõtja peab koostama algse või ajakohastatud dokumendi; |
| --- | --- |

—

raudteeveo-ettevõtja peab koostama algse või ajakohastatud dokumendi;

| — | kui keel, mille raudteeveo-ettevõtja on juhi käsiraamatu koostamiseks valinud, ei ole sama keel, milles asjakohane teave algselt esitati, on raudteeveo-ettevõtja kohustatud tegema vajaliku tõlke ja/või esitama selgitavad märkused mõnes muus keeles. |
| --- | --- |

—

kui keel, mille raudteeveo-ettevõtja on juhi käsiraamatu koostamiseks valinud, ei ole sama keel, milles asjakohane teave algselt esitati, on raudteeveo-ettevõtja kohustatud tegema vajaliku tõlke ja/või esitama selgitavad märkused mõnes muus keeles.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab tagama, et raudteeveo-ettevõtja(te)le esitatavad dokumendid on täielikud ja täpsed.

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et juhi käsiraamat on täielik ja täpne.

4.2.1.2.2.   Liini kirjeldus ja kasutatavate liinidega seotud raudtee-äärsete seadmete kirjeldus

Juhtidele tuleb anda liini kirjeldus ja kasutatavatel liinidel juhtimisega seonduvate raudtee-äärsete seadmete kirjeldus. See teave tuleb esitada marsruudiraamatuks nimetatava ühtse dokumendina (mis võib olla tavapärane või arvutipõhine dokument).

Selles tuleb esitada vähemalt järgmised andmed:

| — | käitamisega seotud üldnäitajad, |
| --- | --- |

—

käitamisega seotud üldnäitajad,

| — | andmed tõusude ja languste kohta, |
| --- | --- |

—

andmed tõusude ja languste kohta,

| — | üksikasjalik liiniskeem. |
| --- | --- |

—

üksikasjalik liiniskeem.

4.2.1.2.2.1.   Marsruudiraamatu koostamine

Marsruudiraamat tuleb koostada ühes vormis kõikide selliste infrastruktuuride kohta, mida konkreetse raudteeveo-ettevõtja rongid kasutavad.

Raudteeveo-ettevõtja vastutab marsruudiraamatu asjatundliku ja nõuetekohase koostamise eest (nt korraldades mis tahes vajaliku tõlke ja/või esitades selgitavad märkused) ja kasutab selleks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja(te) antud teavet.

See peab sisaldama järgmisi andmeid (loetelu ei ole täielik):

| a) | käitamise üldnäitajad:






  — | signaalide ja vastava sõidurežiimi tüüp (topeltliin, muutsuunaline, vasak- või parempoolse suunaga jne), |
| --- | --- | --- |

a)

käitamise üldnäitajad:

—

signaalide ja vastava sõidurežiimi tüüp (topeltliin, muutsuunaline, vasak- või parempoolse suunaga jne),

| — | vooluvarustustüüp, |
| --- | --- |

—

vooluvarustustüüp,

| — | pinnas-rong raadioseadmete liik; |
| --- | --- |

—

pinnas-rong raadioseadmete liik;

| b) | andmed tõusude ja languste ning kallete suuruse ja asukoha kohta; |
| --- | --- |

b)

andmed tõusude ja languste ning kallete suuruse ja asukoha kohta;

| c) | üksikasjalik liiniskeem:






  — | liinil asuvate jaamade ja sõlmpunktide nimed ja asukohad; |
| --- | --- | --- |

c)

üksikasjalik liiniskeem:

—

liinil asuvate jaamade ja sõlmpunktide nimed ja asukohad;

| — | tunnelid, sealhulgas nende asukoht, pikkus, üksikasjalikud andmed, näiteks jalgteede ja evakuatsioonipääsude olemasolu, samuti selliste turvapaikade asukohad, kust on võimalik reisijaid evakueerida; |
| --- | --- |

—

tunnelid, sealhulgas nende asukoht, pikkus, üksikasjalikud andmed, näiteks jalgteede ja evakuatsioonipääsude olemasolu, samuti selliste turvapaikade asukohad, kust on võimalik reisijaid evakueerida;

| — | olulised asukohad, näiteks neutraalsed lõigud; |
| --- | --- |

—

olulised asukohad, näiteks neutraalsed lõigud;

| — | igal rööbasteel lubatud sõidukiirus, sealhulgas vajaduse korral eri kiirused teatavat tüüpi rongide jaoks; |
| --- | --- |

—

igal rööbasteel lubatud sõidukiirus, sealhulgas vajaduse korral eri kiirused teatavat tüüpi rongide jaoks;

| — | vastutav raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja; |
| --- | --- |

—

vastutav raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja;

| — | liikluskorraldus-/juhtimiskeskusega nii normaalsetes kui ka halvenenud tingimustes sidepidamise vahendid. |
| --- | --- |

—

liikluskorraldus-/juhtimiskeskusega nii normaalsetes kui ka halvenenud tingimustes sidepidamise vahendid.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab tagama, et raudteeveo-ettevõtja(te)le esitatavad dokumendid on täielikud ja täpsed.

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et marsruudiraamat on täielik ja täpne.

4.2.1.2.2.2.   Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab teavitama raudteeveo-ettevõtjat kõikidest püsivatest või ajutistest muudatustest punkti 4.2.1.2.2.1 kohaselt edastatud teabes.

Raudteeveo-ettevõtja peab need muudatused koondama spetsiaalsesse dokumenti või arvutipõhisesse dokumenti, mille vorming peab olema ühesugune kõikide nende infrastruktuuride puhul, mida konkreetse raudteeveo-ettevõtja rongid kasutavad.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab tagama, et raudteeveo-ettevõtja(te)le esitatavad dokumendid on täielikud ja täpsed.

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et marsruudiraamatus sisalduvasse teabesse tehtud muudatusi koondav dokument on täielik ja täpne.

4.2.1.2.2.3.   Juhi teavitamine reaalajas

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab teavitama juhte kõikidest liini või sellega seotud raudtee-äärsete seadmete muudatustest, millest ei ole teatatud kui punkti 4.2.1.2.2.2 kohastest marsruudiraamatus sisalduva teabe muudatustest.

4.2.1.2.3.   Sõiduplaanid

Rongide sõiduplaanide andmete esitamine soodustab rongide täpset liikumist ja aitab osutada tõhusat teenust.

Raudteeveo-ettevõtja peab juhtidele esitama rongi normaalseks liiklemiseks vajalikud andmed, mis peavad sisaldama vähemalt järgmist:

| — | rongi identifitseerimistunnus; |
| --- | --- |

—

rongi identifitseerimistunnus;

| — | rongi sõidupäevad (vajaduse korral); |
| --- | --- |

—

rongi sõidupäevad (vajaduse korral);

| — | peatuspunktid ja nendega seotud tegevus; |
| --- | --- |

—

peatuspunktid ja nendega seotud tegevus;

| — | muud ajaarvestuspunktid; |
| --- | --- |

—

muud ajaarvestuspunktid;

| — | saabumis-/väljumis-/läbisõiduaeg iga kõnealuse punkti kohta. |
| --- | --- |

—

saabumis-/väljumis-/läbisõiduaeg iga kõnealuse punkti kohta.

Need rongi sõiduandmed, mis peavad põhinema raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja esitatud teabel, võib esitada elektrooniliselt või paberkandjal.

Kõikidel liinidel, kus raudteeveo-ettevõtja tegutseb, tuleb nende esitamiseks juhile kasutada sama esitusviisi.

4.2.1.2.4.   Veerem

Raudteeveo-ettevõtja peab juhile andma kogu teabe, mis on seotud veeremi käitamisega halvenenud olukordades (nt abi vajavate rongide puhul). Need dokumendid peavad keskenduma ka neil juhtudel kasutatavale konkreetsele liidesele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatega.

4.2.1.3.   Dokumendid raudteeveo-ettevõtja teistele töötajatele peale juhtide

Dokumendid raudteeveo-ettevõtja teistele töötajatele peale juhtide

Raudteeveo-ettevõtja peab kõikidele oma töötajatele (rongis või mujal), kes täidavad ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, mis hõlmavad otsest liidest raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajate, seadmete või süsteemidega, esitama eeskirjad, protseduurid ning veeremi ja konkreetsete marsruutidega seotud andmed, mida ta peab nende ülesannete täitmisel vajalikuks. Need andmed peavad olema kohaldatavad nii harilikes kui ka halvenenud käitamistingimustes.

Rongides töötavatele töötajatele ette nähtud teabe struktuur, vorming, sisu ning koostamise ja ajakohastamise protsess peavad põhinema käesoleva KTK punktis 4.2.1.2 sätestatud nõuetel.

4.2.1.4.   Dokumendid rongide liikumislube andvatele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatele

Dokumendid rongide liikumislube andvatele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatele

Kõik andmed, mis on vajalikud ohutusalase teabevahetuse tagamiseks rongide liikumislube andvate töötajate ja rongimeeskondade vahel, tuleb esitada:

| — | sidepõhimõtteid kirjeldavates dokumentides (liide C); |
| --- | --- |

—

sidepõhimõtteid kirjeldavates dokumentides (liide C);

| — | dokumendis pealkirjaga „Vormide kogu”. |
| --- | --- |

—

dokumendis pealkirjaga „Vormide kogu”.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab koostama need dokumendid oma töökeeles.

4.2.1.5.   Ohutusalane teabevahetus rongimeeskonna, raudteeveo-ettevõtja muude töötajate ja rongide liikumislube andvate töötajate vahel

Ohutusalane teabevahetus rongimeeskonna, raudteeveo-ettevõtja muude töötajate ja rongide liikumislube andvate töötajate vahel

Rongimeeskonna, raudteeveo-ettevõtja teiste töötajate (nagu on määratletud liites L) ja rongide liikumislube andvate töötajate vahelises ohutusalases teabevahetuses kasutatav keel on asjaomase marsruudi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeel (vt sõnastik).

Rongimeeskonna ja rongide liikumislube andvate töötajate vahelise ohutusalase teabevahetuse põhimõtted on esitatud liites C.

Vastavalt direktiivile 2001/14/EÜ on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kohustatud avaldama töökeele, mida tema personal igapäevases töös kasutab.

Kui kohalikud tavad nõuavad ka mõne teise keele kasutamist, on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kohustatud kindlaks määrama selle kasutusala geograafilised piirid.

4.2.2.   Rongidega seotud nõuded

Rongidega seotud nõuded

4.2.2.1.   Rongi nähtavus

Rongi nähtavus

4.2.2.1.1.   Üldnõue

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et rongid oleksid varustatud rongi esi- ja tagaosa tähistavate vahenditega.

4.2.2.1.2.   Esiosa

Raudteeveo-ettevõtja peab sisselülitatud valgete esilaternate olemasolu ja nende paigutuse abil tagama, et lähenev rong on selgelt nähtav ja äratuntav.

Juhtveeremiüksuse sõidusuunas oleval esiosal peab olema kolm võrdkülgse kolmnurgana asetsevat laternat, nagu on näidatud allpool. Need laternad peavad alati põlema, kui rong sõidab kõnealuses suunas.

Image

Esilaternad peavad võimaldama rongi võimalikult hõlpsalt märgata (nt teetöölistel ning ülekäigu- ja ülesõidukohtade kasutajatel) (gabariidituled), tagama rongijuhile piisava nähtavuse (eespool oleva rööbastee, raudtee-äärsete märgiste/infotahvlite jne valgustus) (esituled) öösel ja alavalgustuse tingimustes ega tohi pimestada vastutulevate rongide juhte.

Laternate vahe, kõrgus rööbastest, läbimõõt, valgustustugevus, valguskiire mõõdud ja kuju päeval ja öösel on kindlaks määratud veeremi KTKs.

4.2.2.1.3.   Tagaosa

Raudteeveo-ettevõtja peab varustama rongi tagaosa tähistamiseks vajalike vahenditega. Tagaosa signaallatern peab olema üksnes rongi viimase veeremiüksuse tagaosal. See peab paiknema järgmiselt.

Image

4.2.2.1.3.1.   Reisirongid

Reisirongi tagaosa peab olema tähistatud kahe fikseeritud punase tulega, mis asuvad samal kõrgusel puhvri kohal põikiteljel.

4.2.2.1.3.2.   Rahvusvahelises liikluses kasutatavad kaubarongid

Liikmesriik peab teatama, milliseid järgmisi nõudeid ta kohaldab oma riigi raudteevõrgus nende rongide suhtes, mis ületavad liikmesriikidevahelisi piire:

kas

| — | kaks punast fikseeritud tuld või |
| --- | --- |

—

kaks punast fikseeritud tuld või

| — | kaks valgust tagasipeegeldavat märki, mis on allpool esitatud kujuga ning millel on valged kolmnurgad külgedel ja punane kolmnurk ülal ja all: |
| --- | --- |

—

kaks valgust tagasipeegeldavat märki, mis on allpool esitatud kujuga ning millel on valged kolmnurgad külgedel ja punane kolmnurk ülal ja all:

Image

Lambid või märgid asuvad samal kõrgusel puhvri kohal põikiteljel. Liikmesriigid, kus rongid peavad olema tähistatud kahe valgust tagasipeegeldava märgiga, peavad aktsepteerima rongi tagaosa tähistusena ka kaht punast fikseeritud tuld.

4.2.2.1.3.3.   Kaubarongid, mis liikmesriikidevahelisi piire ei ületa

Liikmesriikidevahelisi piire mitteületavate rongide tagaosa tähistus on avatud punkt (vt liide U).

4.2.2.2.   Rongi kuuldavus

Rongi kuuldavus

4.2.2.2.1.   Üldnõue

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et rongid oleksid varustatud rongi lähenemisest märku andva helisignaalseadmega.

4.2.2.2.2.   Juhtimine

Helisignaalseadet peab olema võimalik käivitada kõikidest juhtimisasenditest.

4.2.2.3.   Veeremiüksuse identifitseerimistunnus

Veeremiüksuse identifitseerimistunnus

Igal veeremiüksusel peab olema kordumatu number, mis võimaldab seda teiste rööbassõidukite seas identifitseerida. Number peab olema selgelt esitatud vähemalt veeremiüksuse mõlemal küljel.

Samuti peab olema võimalik kindlaks teha veeremiüksuse suhtes kehtivaid käitamispiiranguid.

Täiendavad nõuded on sätestatud liites P.

4.2.2.4.   Reisijate ja veose ohutus

Reisijate ja veose ohutus

4.2.2.4.1.   Veose ohutus

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama kaubaveeremite ohutu ja kindla laadimise ning veose püsimise sellises seisundis kogu teekonna jooksul.

4.2.2.4.2.   Reisijate ohutus

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama reisijate ohutu veo väljumisel ja kogu teekonna jooksul.

4.2.2.5.   Rongi koosseis

Rongi koosseis

Raudteeveo-ettevõtja peab kehtestama eeskirjad ja protseduurid, mida tema töötajad peavad järgima, et tagada rongi vastavus eraldatud liini nõuetele.

Nõuded rongi koosseisule peavad lähtuma alljärgnevast:

| a) | veeremiüksused






  — | rongi kõik veeremiüksused peavad vastama kõikidele rongi läbitavatel marsruutidel kehtivatele nõuetele; |
| --- | --- | --- |

a)

veeremiüksused

—

rongi kõik veeremiüksused peavad vastama kõikidele rongi läbitavatel marsruutidel kehtivatele nõuetele;

| — | rongi kõik veeremiüksused peavad suutma sõita maksimumkiirusel, millega rong on ette nähtud sõitma; |
| --- | --- |

—

rongi kõik veeremiüksused peavad suutma sõita maksimumkiirusel, millega rong on ette nähtud sõitma;

| — | rongi kõik veeremiüksused peavad kogu kavandatava veo kestel järgima ettenähtud hooldusintervalle (nii aja kui ka teekonna pikkuse osas); |
| --- | --- |

—

rongi kõik veeremiüksused peavad kogu kavandatava veo kestel järgima ettenähtud hooldusintervalle (nii aja kui ka teekonna pikkuse osas);

| b) | rong






  — | veeremiüksuste koosseis, mis moodustab rongi, peab vastama asjaomasel marsruudil kehtivatele tehnilistele piirangutele ega tohi olla pikem, kui on vahe- ja lõppterminalides maksimaalselt lubatud; |
| --- | --- | --- |

b)

rong

—

veeremiüksuste koosseis, mis moodustab rongi, peab vastama asjaomasel marsruudil kehtivatele tehnilistele piirangutele ega tohi olla pikem, kui on vahe- ja lõppterminalides maksimaalselt lubatud;

| — | raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et rong on kogu kavandatava veo kestel sobivas tehnilises korras; |
| --- | --- |

—

raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et rong on kogu kavandatava veo kestel sobivas tehnilises korras;

| c) | mass ja teljekoormus






  — | rongi mass peab jääma marsruudi asjaomases osas lubatud piiridesse ning haakeseadiste, veojõu ja muude rongi omadustega seoses ette nähtud maksimumpiiridesse. Tuleb kinni pidada teljekoormuse piirangutest; |
| --- | --- | --- |

c)

mass ja teljekoormus

—

rongi mass peab jääma marsruudi asjaomases osas lubatud piiridesse ning haakeseadiste, veojõu ja muude rongi omadustega seoses ette nähtud maksimumpiiridesse. Tuleb kinni pidada teljekoormuse piirangutest;

| d) | rongi suurim kiirus






  — | rongi suurim lubatud sõidukiirus peab vastama kõikidele asjaomastel marsruutidel kehtivatele piirangutele, pidurdusjõule, teljekoormusele ja veeremi liigile; |
| --- | --- | --- |

d)

rongi suurim kiirus

—

rongi suurim lubatud sõidukiirus peab vastama kõikidele asjaomastel marsruutidel kehtivatele piirangutele, pidurdusjõule, teljekoormusele ja veeremi liigile;

| e) | gabariidivärav






  — | rongi iga veeremiüksuse (koos veosega) gabariidivärav peab olema marsruudi asjaomase osa lubatud maksimumi piires. |
| --- | --- | --- |

e)

gabariidivärav

—

rongi iga veeremiüksuse (koos veosega) gabariidivärav peab olema marsruudi asjaomase osa lubatud maksimumi piires.

Konkreetse rongi pidurisüsteemi või veduki liigist tulenevalt võib nõuda või kehtestada täiendavaid piiranguid.

4.2.2.6.   Rongi pidurid

Rongi pidurid

4.2.2.6.1.   Pidurisüsteemi miinimumnõuded

Rongi kõik veeremiüksused peavad olema ühendatud veeremi KTKs sätestatud pidevasse automaatpidurdussüsteemi.

Iga rongi esimeses ja viimases veeremiüksuses (sealhulgas vedurid) peab olema automaatpidurduse juhtseade.

Kui rong jaguneb avarii tõttu kaheks osaks, peavad mõlemad eraldunud veeremikogumid maksimaalse pidurdusjõuga automaatselt seiskuma.

4.2.2.6.2.   Pidurdustõhusus

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab teatama raudteeveo-ettevõtjale tegelikult nõutava pidurdustõhususe. Need andmed sisaldavad vajaduse korral selliste pidurisüsteemide kasutamise tingimusi, mis võivad infrastruktuuri mõjutada, näiteks magnet-, regeneratiiv- ja pöörisvoolpidurid.

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama rongi piisava pidurdustõhususe, andes oma töötajatele täitmiseks kohustuslikud pidurduseeskirjad.

Pidurdustõhususe eeskirju tuleb hallata raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis.

Täiendavad nõuded on sätestatud liites T.

4.2.2.7.   Rongi töökorra tagamine

Rongi töökorra tagamine

4.2.2.7.1.   Üldnõue

Raudteeveo-ettevõtja peab kehtestama menetluse, millega tagatakse, et kõik rongi ohutusseadmed on täielikus töökorras ning et rong on liiklemiseks ohutu.

Raudteeveo-ettevõtja peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat teavitama kõikidest rongi omaduste muudatustest, mis mõjutavad selle toimimist, või mis tahes muudatustest, mis võivad mõjutada rongi kasutamist sellele eraldatud liinil.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja peavad kindlaks määrama ja ajakohastama rongi halvenenud tingimustes liiklemise tingimused ja protseduurid.

4.2.2.7.2.   Nõutavad andmed

Ohutuks ja tõhusaks käitamiseks vajalikud andmed ning nende edastamise protsess peavad hõlmama järgmist:

| — | rongi identifitseerimistunnus, |
| --- | --- |

—

rongi identifitseerimistunnus,

| — | rongi eest vastutava raudteeveo-ettevõtja identifitseerimistunnus, |
| --- | --- |

—

rongi eest vastutava raudteeveo-ettevõtja identifitseerimistunnus,

| — | rongi tegelik pikkus, |
| --- | --- |

—

rongi tegelik pikkus,

| — | kas rongis veetakse reisijaid või loomi, kui see ei ole sõiduplaanis ette nähtud, |
| --- | --- |

—

kas rongis veetakse reisijaid või loomi, kui see ei ole sõiduplaanis ette nähtud,

| — | käitamispiirangud ja nendega hõlmatud veeremiüksuste identifitseerimistunnused (rööpmelaius, kiirusepiirangud jne), |
| --- | --- |

—

käitamispiirangud ja nendega hõlmatud veeremiüksuste identifitseerimistunnused (rööpmelaius, kiirusepiirangud jne),

| — | andmed, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja nõuab ohtlike kaupade veo puhul. |
| --- | --- |

—

andmed, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja nõuab ohtlike kaupade veo puhul.

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama nende andmete teatavakstegemise raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja(te)le enne rongi väljumist.

Raudteeveo-ettevõtja peab teavitama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat juhtudel, kui rong ei kasuta eraldatud liini või kui see tühistatakse.

4.2.2.8.   Signaalide ja raudtee-äärsete märgiste nähtavuse nõuded

Signaalide ja raudtee-äärsete märgiste nähtavuse nõuded

Juhil peab olema võimalik jälgida signaale ja raudtee-äärseid märgiseid ning need peavad olema juhile nähtavad. See kehtib ka muude ohutusega seotud raudtee-äärsete märkide kohta.

Selle soodustamiseks peavad signaalid, raudtee-äärsed märgised, märgid ja infotahvlid olema projekteeritud ja paigutatud ühetaoliselt. Muu hulgas tuleb arvesse võtta järgmist:

| — | sobiv paigutus, et rongi esilaternad võimaldaksid juhil teavet lugeda; |
| --- | --- |

—

sobiv paigutus, et rongi esilaternad võimaldaksid juhil teavet lugeda;

| — | sobiv ja piisav valgustus, kui see on vajalik teabe valgustamiseks; |
| --- | --- |

—

sobiv ja piisav valgustus, kui see on vajalik teabe valgustamiseks;

| — | valgustpeegeldavuse kasutamisel peavad kasutatavad materjalid vastama asjakohastele spetsifikatsioonidele ning märgid peavad olema valmistatud selliselt, et rongi esilaternad võimaldavad juhil teavet hõlpsasti lugeda. |
| --- | --- |

—

valgustpeegeldavuse kasutamisel peavad kasutatavad materjalid vastama asjakohastele spetsifikatsioonidele ning märgid peavad olema valmistatud selliselt, et rongi esilaternad võimaldavad juhil teavet hõlpsasti lugeda.

Juhikabiinid peavad olema projekteeritud sellisel ühetaolisel viisil, et juhil oleks võimalik talle esitatavat infot hõlpsasti näha.

4.2.2.9.   Juhi valvsus

Juhi valvsus

Rongis peab olema juhi valvsuse jälgimise vahend. See sekkub ja seiskab rongi, kui juht ei reageeri ettenähtud aja jooksul. Ajavahemik on kindlaks määratud veeremi KTKs.

4.2.3.   Rongiliikluse korraldamise spetsifikatsioonid

Rongiliikluse korraldamise spetsifikatsioonid

4.2.3.1.   Rongide planeerimine

Rongide planeerimine

Kooskõlas direktiiviga 2001/14/EÜ peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teatavaks tegema, milliseid andmeid rongiliini taotlemisel nõutakse.

4.2.3.2.   Rongide identifitseerimine

Rongide identifitseerimine

Igal rong peab olema identifitseeritav ronginumbri järgi. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja annab ronginumbri rongiliini eraldamisel ning see number peab olema teada raudteeveo-ettevõtjale ja kõikidele kõnealust rongi käitavatele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele. Ronginumber peab olema võrgus kordumatu. Ronginumbri muutmist rongi teekonna jooksul tuleks vältida.

4.2.3.2.1.   Ronginumbri vorm

Ronginumbri vorm määratakse kindlaks juhtkäskude ja signaalimise KTKs.

4.2.3.3.   Rongi väljumine

Rongi väljumine

4.2.3.3.1.   Väljumiseelsed kontrollid ja katsed

Raudteeveo-ettevõtja peab kindlaks määrama kontrollid ja katsed, et tagada rongi ohutu väljumine (nt uksed, veos, pidurid).

4.2.3.3.2.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teavitamine rongi käitusseisundist

Raudteeveo-ettevõtja teavitab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat, kui rong on raudteevõrku sisenemiseks valmis.

Raudteeveo-ettevõtja peab enne väljumist ja sõidu ajal teavitama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat kõikidest rongi või selle käitamist mõjutavatest kõrvalekalletest, mis võivad rongi liikumist kahjulikult mõjutada.

4.2.3.4.   Liikluskorraldus

Liikluskorraldus

4.2.3.4.1.   Üldnõuded

Liikluskorraldus peab tagama raudtee ohutu, tõhusa ja täpse toimimise, sealhulgas töö tõhusa taastamise pärast teenuse häireid.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab ette nägema protseduurid ja vahendid:

| — | rongiliikluse korraldamiseks reaalajas; |
| --- | --- |

—

rongiliikluse korraldamiseks reaalajas;

| — | käitamismeetmeteks, mille eesmärk on tagada infrastruktuuri võimalikult tõhus toimimine tegelike või prognoositavate viivituste või vahejuhtumite korral; ja |
| --- | --- |

—

käitamismeetmeteks, mille eesmärk on tagada infrastruktuuri võimalikult tõhus toimimine tegelike või prognoositavate viivituste või vahejuhtumite korral; ja

| — | raudteeveo-ettevõtja(te) teavitamiseks nimetatud juhtudel. |
| --- | --- |

—

raudteeveo-ettevõtja(te) teavitamiseks nimetatud juhtudel.

Mis tahes täiendavaid menetlusi, mida raudteeveo-ettevõtja vajab ja mis mõjutavad liidest raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, võib kehtestada pärast kokkuleppe sõlmimist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga.

4.2.3.4.2.   .Rongi käsitlev aruandlus

4.2.3.4.2.1.   Rongi asukoha teatamiseks nõutavad andmed

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab:

| a) | looma võimalused, et registreerida reaalajas kellaajad, millal rongid väljuvad nende võrkudes asjakohastest varem kindlaks määratud meldepunktidest, neisse saabuvad või neid läbivad, ja deltaaja; |
| --- | --- |

a)

looma võimalused, et registreerida reaalajas kellaajad, millal rongid väljuvad nende võrkudes asjakohastest varem kindlaks määratud meldepunktidest, neisse saabuvad või neid läbivad, ja deltaaja;

| b) | sätestama konkreetsed andmed, mis on vajalikud rongi asukoha teatamiseks. Need andmed peavad sisaldama järgmist:






  — | rongi identifitseerimistunnus; |
| --- | --- | --- |

b)

sätestama konkreetsed andmed, mis on vajalikud rongi asukoha teatamiseks. Need andmed peavad sisaldama järgmist:

—

rongi identifitseerimistunnus;

| — | meldepunkti identifitseerimistunnus; |
| --- | --- |

—

meldepunkti identifitseerimistunnus;

| — | liin, millel rong sõidab; |
| --- | --- |

—

liin, millel rong sõidab;

| — | plaanijärgne meldepunkti saabumise aeg; |
| --- | --- |

—

plaanijärgne meldepunkti saabumise aeg;

| — | tegelik meldepunkti saabumise aeg (olenemata sellest, kas tegemist on saabumise, väljumise või läbisõiduga, tuleb esitada eraldi saabumis- ja väljumisaeg ka vahemeldepunktide kohta, mida rong läbib); |
| --- | --- |

—

tegelik meldepunkti saabumise aeg (olenemata sellest, kas tegemist on saabumise, väljumise või läbisõiduga, tuleb esitada eraldi saabumis- ja väljumisaeg ka vahemeldepunktide kohta, mida rong läbib);

| — | meldepunkti varem või hiljem saabumise aeg minutites; |
| --- | --- |

—

meldepunkti varem või hiljem saabumise aeg minutites;

| — | esialgne selgitus kõikide üle kümneminutiliste viivituste kohta või muude viivituste kohta, mille selgitamine on liikluse jälgimise süsteemiga ette nähtud; |
| --- | --- |

—

esialgne selgitus kõikide üle kümneminutiliste viivituste kohta või muude viivituste kohta, mille selgitamine on liikluse jälgimise süsteemiga ette nähtud;

| — | teave selle kohta, et rongi andmed ei ole saabunud õigel ajal, ning viivituse aeg minutites; |
| --- | --- |

—

teave selle kohta, et rongi andmed ei ole saabunud õigel ajal, ning viivituse aeg minutites;

| — | rongi varasem(ad) identifitseerimistunnus(ed), kui see (need) on olemas; |
| --- | --- |

—

rongi varasem(ad) identifitseerimistunnus(ed), kui see (need) on olemas;

| — | rongi tühistamine kogu marsruudi ulatuses või osaliselt. |
| --- | --- |

—

rongi tühistamine kogu marsruudi ulatuses või osaliselt.

4.2.3.4.2.2.   Prognoositav üleandmise aeg

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal peab olema menetlus, mis võimaldab kindlaks määrata prognoositava kõrvalekalde minutites rongi plaanijärgsel üleandmisel teisele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale.

See peab hõlmama teenuse häirete andmeid (kirjeldus ja probleemi asukoht).

4.2.3.4.3.   Ohtlikud kaubad

Raudteeveo-ettevõtja peab kindlaks määrama ohtlike kaupade veo järelevalve korra.

Nimetatud protseduurid peavad hõlmama järgmist:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (1) sätete järgimine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (1) sätete järgimine;

1

| — | juhi teavitamine rongis olevatest ohtlikest kaupadest ja nende asukohast; |
| --- | --- |

—

juhi teavitamine rongis olevatest ohtlikest kaupadest ja nende asukohast;

| — | teave, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja nõuab ohtlike kaupade veo puhul; |
| --- | --- |

—

teave, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja nõuab ohtlike kaupade veo puhul;

| — | kooskõlastatult raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, sidekanalite kindlaksmääramine ja erimeetmete kavandamine kaupadega seotud ohuolukordade puhuks. |
| --- | --- |

—

kooskõlastatult raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, sidekanalite kindlaksmääramine ja erimeetmete kavandamine kaupadega seotud ohuolukordade puhuks.

4.2.3.4.4.   Käitamise kvaliteet

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja peavad kehtestama menetlused kõikide asjaomaste teenuste tõhusa toimimise järelevalveks.

Järelevalvemenetluste eesmärk peab olema andmete analüüs ja põhisuundumuste kindlakstegemine nii inimeksimuste kui ka süsteemivigade puhul. Analüüsi tulemuste alusel töötatakse välja parendusmeetmed, mille eesmärk on vältida või leevendada juhtumeid, mis võivad kahjustada raudteevõrgu tõhusat toimimist.

Kui kõnealustest parendusmeetmetest oleks teisi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid ja raudteeveo-ettevõtjaid hõlmates kasu kogu võrgule, tuleb need vastavalt teatavaks teha, pidades silmas ärisaladuse kaitset.

Käitamist oluliselt häirinud juhtumeid peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja analüüsima võimalikult kiiresti. Vajaduse korral ning eelkõige juhul, kui asjaga on seotud mõni tema töötaja, kutsub raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja analüüsis osalema ka kõnealuse juhtumitega seotud raudteeveo-ettevõtja(d). Kui analüüsi tulemusena töötatakse välja võrgu parendamise soovitused, mille eesmärk on kõrvaldada või leevendada õnnetuste/vahejuhtumite põhjusi, tuleb need edastada kõikidele asjaomastele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele ja raudteeveo-ettevõtjatele.

Need toimingud dokumenteeritakse ja nende suhtes rakendatakse sisekontrolli.

4.2.3.5.   Andmete salvestamine

Andmete salvestamine

Rongi sõiduandmed tuleb salvestada ning säilitada, et:

| — | toetada süstemaatilist ohutusjärelevalvet kui vahejuhtumite ja õnnetuste vältimise vahendit; |
| --- | --- |

—

toetada süstemaatilist ohutusjärelevalvet kui vahejuhtumite ja õnnetuste vältimise vahendit;

| — | teha kindlaks juhi, rongi ja infrastruktuuri toimimine enne ja (kui vaja) vahetult pärast vahejuhtumit või õnnetust, et välja selgitada põhjused, mis on seotud rongi juhtimise või seadmetega, ning põhjendada uusi või muudetud meetmeid, mille eesmärk on vältida juhtunu kordumist; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks juhi, rongi ja infrastruktuuri toimimine enne ja (kui vaja) vahetult pärast vahejuhtumit või õnnetust, et välja selgitada põhjused, mis on seotud rongi juhtimise või seadmetega, ning põhjendada uusi või muudetud meetmeid, mille eesmärk on vältida juhtunu kordumist;

| — | salvestada veduri/veduki toimimisega ja juhi tegevusega seotud andmed. |
| --- | --- |

—

salvestada veduri/veduki toimimisega ja juhi tegevusega seotud andmed.

Salvestatud andmete puhul peab olema võimalik kindlaks teha:

| — | salvestamise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

—

salvestamise kuupäev ja kellaaeg;

| — | salvestatava sündmuse täpne geograafiline asukoht (kaugus identifitseeritavast asukohast kilomeetrites); |
| --- | --- |

—

salvestatava sündmuse täpne geograafiline asukoht (kaugus identifitseeritavast asukohast kilomeetrites);

| — | rongi identifitseerimistunnus, |
| --- | --- |

—

rongi identifitseerimistunnus,

| — | juhi isik. |
| --- | --- |

—

juhi isik.

Andmete säilitamise, korrapärase hindamise ja nende kättesaadavuse nõuded on ette nähtud selle liikmesriigi vastavate õigusaktidega:

| — | kus raudteeveo-ettevõtja on litsentseeritud (rongis salvestatud andmete osas) või |
| --- | --- |

—

kus raudteeveo-ettevõtja on litsentseeritud (rongis salvestatud andmete osas) või

| — | kus asub infrastruktuur (väljaspool rongi salvestatud andmete osas). |
| --- | --- |

—

kus asub infrastruktuur (väljaspool rongi salvestatud andmete osas).

4.2.3.5.1.   Jälgimisandmete salvestamine väljaspool rongi

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab salvestama vähemalt järgmised andmed:

| — | rongide liikumisega seotud raudtee-äärsete seadmete tõrked (signaalimine, punktid jne); |
| --- | --- |

—

rongide liikumisega seotud raudtee-äärsete seadmete tõrked (signaalimine, punktid jne);

| — | teljepukside tuvastatud ülekuumenemised, kui sellekohased seadmed on olemas; |
| --- | --- |

—

teljepukside tuvastatud ülekuumenemised, kui sellekohased seadmed on olemas;

| — | rongijuhi ja rongide liikumislube andvate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajate teabevahetus. |
| --- | --- |

—

rongijuhi ja rongide liikumislube andvate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajate teabevahetus.

4.2.3.5.2.   Jälgimisandmete salvestamine rongis

Raudteeveo-ettevõtja peab salvestama vähemalt järgmised andmed:

| — | ohuolekus signaalidest või „liikumisloa lõpust“ loata möödasõit; |
| --- | --- |

—

ohuolekus signaalidest või „liikumisloa lõpust“ loata möödasõit;

| — | hädapiduri rakendamine; |
| --- | --- |

—

hädapiduri rakendamine;

| — | rongi sõidukiirus; |
| --- | --- |

—

rongi sõidukiirus;

| — | rongis olevate kontroll- või signaalseadmete isoleerimine või eiramine; |
| --- | --- |

—

rongis olevate kontroll- või signaalseadmete isoleerimine või eiramine;

| — | helisignaalseadise (rongipasuna) kasutamine; |
| --- | --- |

—

helisignaalseadise (rongipasuna) kasutamine;

| — | ukse juhtseadiste kasutamine (avamine, sulgemine); |
| --- | --- |

—

ukse juhtseadiste kasutamine (avamine, sulgemine);

| — | rongis olevate teljepuksi ülekuumenemise detektorite (kui on olemas) tuvastused; |
| --- | --- |

—

rongis olevate teljepuksi ülekuumenemise detektorite (kui on olemas) tuvastused;

| — | selle juhikabiini identifitseerimistunnus, kus kontrollimisele kuuluvaid andmeid salvestatakse. |
| --- | --- |

—

selle juhikabiini identifitseerimistunnus, kus kontrollimisele kuuluvaid andmeid salvestatakse.

4.2.3.6.   Halvenenud käitamistingimused

Halvenenud käitamistingimused

4.2.3.6.1.   Teiste kasutajate teavitamine

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab raudteeveo-ettevõtja(te)ga kooskõlastatult kehtestama menetluse üksteise viivitamatuks teavitamiseks mis tahes olukordadest, mis halvendavad raudteevõrgu või veeremi ohutust, toimivust ja/või käideldavust.

4.2.3.6.2.   Vedurijuhtide teavitamine

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab kõikide oma vastutusalaga seotud halvenenud käitamistingimuste korral andma juhtidele ametlikud juhised meetmete kohta, mida on vaja võtta, et halvenenud olukorda ohutult lahendada.

4.2.3.6.3.   Eriolukordades tegutsemise kord

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab kooskõlastatult kõikide tema infrastruktuuril tegutsevate raudteeveo-ettevõtjatega ja vajaduse korral naabruses asuvate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega koostama ja avaldama sobivad meetmed eriolukordadeks ning määrama vastutusalad, lähtudes vajadusest vähendada halvenenud käitamistingimustest tulenevat kahjulikku mõju.

Planeerimisnõuded ja kõnealustele sündmustele reageerimine peavad olema proportsioonis tingimuste halvenemise laadi ja potentsiaalse raskusastmega.

Need meetmed, mis peavad hõlmama vähemalt võrgu normaalse olukorra taastamise kavasid, võivad käsitleda ka järgmist:

| — | veeremirikked (näiteks rikked, mis võivad kaasa tuua olulisi liiklushäireid, protseduurid rikkis rongide päästmiseks); |
| --- | --- |

—

veeremirikked (näiteks rikked, mis võivad kaasa tuua olulisi liiklushäireid, protseduurid rikkis rongide päästmiseks);

| — | infrastruktuuritõrked (näiteks elektrikatkestuse puhul või tingimustes, kus ronge võidakse planeeritud marsruudilt kõrvale suunata); |
| --- | --- |

—

infrastruktuuritõrked (näiteks elektrikatkestuse puhul või tingimustes, kus ronge võidakse planeeritud marsruudilt kõrvale suunata);

| — | äärmuslikud ilmastikuolud. |
| --- | --- |

—

äärmuslikud ilmastikuolud.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab koostama ja ajakohastama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja nende töötajate kontaktandmed, kellega tuleb kontakteeruda halvenenud käitamistingimusi põhjustavate teenusehäirete korral. Need andmed peavad hõlmama kontaktandmeid nii tööajal kui ka töövälisel ajal.

Raudteeveo-ettevõtja peab need andmed edastama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale ja teatama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale nimetatud kontaktandmete muudatustest.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab kõiki raudteeveo-ettevõtjaid teavitama kõikidest muudatustest oma andmetes.

4.2.3.7.   Eriolukordade haldamine

Eriolukordade haldamine

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab kooskõlastatult:

| — | kõikide tema infrastruktuuris tegutsevate raudteeveo-ettevõtjatega või vajaduse korral kõnealuste ettevõtjate esindusasutustega, |
| --- | --- |

—

kõikide tema infrastruktuuris tegutsevate raudteeveo-ettevõtjatega või vajaduse korral kõnealuste ettevõtjate esindusasutustega,

| — | vastavalt vajadusele naabruses asuvate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega, |
| --- | --- |

—

vastavalt vajadusele naabruses asuvate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega,

| — | vastavalt vajadusele kohalike omavalitsustega ning kohaliku või riigi tasandi avariiteenistuste (sealhulgas tuletõrje ja päästeameti) esindusorganitega |
| --- | --- |

—

vastavalt vajadusele kohalike omavalitsustega ning kohaliku või riigi tasandi avariiteenistuste (sealhulgas tuletõrje ja päästeameti) esindusorganitega

kindlaks määrama, avaldama ja kättesaadavaks tegema asjakohased meetmed eriolukordade haldamiseks ja normaalse töö taastamiseks liinil.

Need meetmed hõlmavad tavaliselt järgmist:

| — | kokkupõrked, |
| --- | --- |

—

kokkupõrked,

| — | rongitulekahjud, |
| --- | --- |

—

rongitulekahjud,

| — | rongide evakueerimine, |
| --- | --- |

—

rongide evakueerimine,

| — | õnnetused tunnelites, |
| --- | --- |

—

õnnetused tunnelites,

| — | ohtlike kaupadega seotud vahejuhtumid, |
| --- | --- |

—

ohtlike kaupadega seotud vahejuhtumid,

| — | rööbastelt mahasõidud. |
| --- | --- |

—

rööbastelt mahasõidud.

Raudteeveo-ettevõtja peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale andma kõik üksikasjalikud andmed nimetatud juhtumite kohta, eelkõige rongide remondi või rööbastele tagasitõstmise puhul.

Lisaks peavad raudteeveo-ettevõtjal olema menetlused reisijate teavitamiseks rongi avarii- ja ohutustoimingutest.

4.2.3.8.   Rongimeeskonna abistamine veeremiga seotud vahejuhtumi või veeremi olulise rikke korral

Rongimeeskonna abistamine veeremiga seotud vahejuhtumi või veeremi olulise rikke korral

Raudteeveo-ettevõtja peab kehtestama vajalikud protseduurid rongimeeskonna abistamiseks halvenenud olukordades, et vältida või vähendada veeremi tehnilistest või muudest riketest tingitud viivitusi (nt sidekanalid, rongi evakueerimise korral võetavad meetmed).

4.3.   Liideste funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid

Liideste funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid

3. peatükis sätestatud olulisi nõudeid silmas pidades on liideste funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid järgmised.

4.3.1.   Liidesed infrastruktuuri KTKga

Liidesed infrastruktuuri KTKga

| Viidatud dokument: tavaraudtee käitamise KTK | | Viidatud dokument: tavaraudtee käitamise KTK | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parameeter | Punkt | Parameeter | Punkt |
| Pidurdustõhusus | 4.2.2.6.2 | Vastupidavus pikinihkele | 4.2.7.2 |
| Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine | 4.1.2.2.2 | Käitamiseeskirjad | 4.4 |
| Halvenenud käitamistingimused | 4.2.3.6 |

Viidatud dokument: tavaraudtee käitamise KTK

Viidatud dokument: tavaraudtee käitamise KTK

Parameeter

Punkt

Parameeter

Punkt

Pidurdustõhusus

4.2.2.6.2

Vastupidavus pikinihkele

4.2.7.2

Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine

4.1.2.2.2

Käitamiseeskirjad

4.4

Halvenenud käitamistingimused

4.2.3.6

4.3.2.   Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe juhtimise ja signalisatsiooni allsüsteemiga

Allsüsteemi liidesed, mis tagavad sidususe juhtimise ja signalisatsiooni allsüsteemiga

| Viidatud dokument: tavaraudtee käitamise KTK | | Viidatud dokument: tavaraudtee juhtkäskude ja signaalimise KTK kavand | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parameeter | Punkt | Parameeter | Punkt |
| Käsiraamat | 4.2.1.2.1 | | |
| Käitamiseeskirjad | 4.4 | Käitamiseeskirjad | 4.4 |
| Signaalide ja raudtee-äärsete märgiste nähtavus | 4.2.2.8 | Raudtee-äärsete juhtobjektide nähtavus | 4.2.16 |
| Pidurdustõhusus | 4.2.2.6 | Rongi pidurdustõhusus ja -omadused | 4.3.2.3 |
| Käsiraamat | 4.2.1.2.1 | Liivatusseadme kasutamine | 4.2.10 |
| Ronginumber | 4.2.3.2.1 | ETCS DMI | 4.2.12 |
| | GSM-R DMI | 4.2.13 |
| Andmete salvestamine rongis | 4.2.3.5 | Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides | 4.2.15 |

Viidatud dokument: tavaraudtee käitamise KTK

Viidatud dokument: tavaraudtee juhtkäskude ja signaalimise KTK kavand

Parameeter

Punkt

Parameeter

Punkt

Käsiraamat

4.2.1.2.1

Käitamiseeskirjad

4.4

Käitamiseeskirjad

4.4

Signaalide ja raudtee-äärsete märgiste nähtavus

4.2.2.8

Raudtee-äärsete juhtobjektide nähtavus

4.2.16

Pidurdustõhusus

4.2.2.6

Rongi pidurdustõhusus ja -omadused

4.3.2.3

Käsiraamat

4.2.1.2.1

Liivatusseadme kasutamine

4.2.10

Ronginumber

4.2.3.2.1

ETCS DMI

4.2.12

GSM-R DMI

4.2.13

Andmete salvestamine rongis

4.2.3.5

Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides

4.2.15

4.3.3.   Liidesed veeremi KTKga

Liidesed veeremi KTKga

4.3.3.1.   Liidesed vedurite KTKga ja reisijateveoveeremi KTKga

Liidesed vedurite KTKga ja reisijateveoveeremi KTKga

| Viidatud dokument: tavaraudtee käitamise KTK | | Viidatud dokumendid: tavaraudtee vedurite KTK ja reisijateveoveeremi KTK | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parameeter | Punkt | Parameeter | Punkt |
| Eriolukordades tegutsemise kord | 4.2.3.6.3 | Päästetööde haakeseadis | 4.2.2.2.4 |
| Rongi koosseis | 4.2.2.5 | Liides infrastruktuuriga: teljekoormuse parameeter | 4.2.3.2 |
| Pidurisüsteemi miinimumnõuded | 4.2.2.6.1 | Pidurdustõhusus | 4.2.4.5 |
| Rongi nähtavus | 4.2.2.1 | Välised esi- ja tagatuled | 4.2.7.1 |
| Rongi kuuldavus | 4.2.2.2 | Signaalpasun | 4.2.7.2 |
| Signaalide nähtavus | 4.2.2.8 | Väline nähtavus | 4.2.9.1.3 |
| Sisevalgustus | 4.2.9.2.2 |
| Tuuleklaasi optilised omadused | 4.2.9.1.8 |
| Juhi valvsus | 4.2.2.9 | Juhi tegevuse kontrollimise funktsioon | 4.2.9.3.1 |
| Andmete salvestamine | 4.2.3.5.2 | Salvestusseade | 4.2.9.5 |

Viidatud dokument: tavaraudtee käitamise KTK

Viidatud dokumendid: tavaraudtee vedurite KTK ja reisijateveoveeremi KTK

Parameeter

Punkt

Parameeter

Punkt

Eriolukordades tegutsemise kord

4.2.3.6.3

Päästetööde haakeseadis

4.2.2.2.4

Rongi koosseis

4.2.2.5

Liides infrastruktuuriga: teljekoormuse parameeter

4.2.3.2

Pidurisüsteemi miinimumnõuded

4.2.2.6.1

Pidurdustõhusus

4.2.4.5

Rongi nähtavus

4.2.2.1

Välised esi- ja tagatuled

4.2.7.1

Rongi kuuldavus

4.2.2.2

Signaalpasun

4.2.7.2

Signaalide nähtavus

4.2.2.8

Väline nähtavus

4.2.9.1.3

Sisevalgustus

4.2.9.2.2

Tuuleklaasi optilised omadused

4.2.9.1.8

Juhi valvsus

4.2.2.9

Juhi tegevuse kontrollimise funktsioon

4.2.9.3.1

Andmete salvestamine

4.2.3.5.2

Salvestusseade

4.2.9.5

4.3.3.2.   Liidesed kaubavagunite KTKga

Liidesed kaubavagunite KTKga

| Viidatud dokument: tavaraudtee käitamise KTK | | Viidatud dokument: tavaraudtee kaubavagunite KTK | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parameeter | Punkt | Parameeter | Punkt |
| Tagaosa | 4.2.2.1.3.2 | Tagaosa signaaltule kinnitusseade | 4.2.6.3 |
| Tagaosa | 4.2.2.1.3.2 | Tagaosa signaaltuli | Lisa E |
| Rongi koosseis | 4.2.2.5 | Gabariidid | 4.2.3.1 |
| Rongi koosseis | 4.2.2.5 | Teljekoormuse parameeter | 4.2.3.3.2 |
| Eriolukordades tegutsemise kord | 4.2.3.6.3 | Tõstmine | 4.2.2.2 |
| Rongi pidurid | 4.2.2.6 | Pidur | 4.2.4 |

Viidatud dokument: tavaraudtee käitamise KTK

Viidatud dokument: tavaraudtee kaubavagunite KTK

Parameeter

Punkt

Parameeter

Punkt

Tagaosa

4.2.2.1.3.2

Tagaosa signaaltule kinnitusseade

4.2.6.3

Tagaosa

4.2.2.1.3.2

Tagaosa signaaltuli

Lisa E

Rongi koosseis

4.2.2.5

Gabariidid

4.2.3.1

Rongi koosseis

4.2.2.5

Teljekoormuse parameeter

4.2.3.3.2

Eriolukordades tegutsemise kord

4.2.3.6.3

Tõstmine

4.2.2.2

Rongi pidurid

4.2.2.6

Pidur

4.2.4

4.3.4.   Liidesed energiavarustuse KTKga

Liidesed energiavarustuse KTKga

| Viidatud dokument: tavaraudtee käitamise KTK | | Viidatud dokument: tavaraudtee energiavarustuse KTK | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parameeter | Punkt | Parameeter | Punkt |
| Liini kirjeldus ja kasutatavate liinidega seotud raudtee-äärsete seadmete kirjeldus | 4.2.1.2.2 | Elektrivoolu juhtimine | 4.4.2 |
| Juhi teavitamine reaalajas | 4.2.1.2.2.3 | | |
| Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine | 4.2.1.2.2.2 | Tööde teostamine | 4.4.3 |

Viidatud dokument: tavaraudtee käitamise KTK

Viidatud dokument: tavaraudtee energiavarustuse KTK

Parameeter

Punkt

Parameeter

Punkt

Liini kirjeldus ja kasutatavate liinidega seotud raudtee-äärsete seadmete kirjeldus

4.2.1.2.2

Elektrivoolu juhtimine

4.4.2

Juhi teavitamine reaalajas

4.2.1.2.2.3

Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine

4.2.1.2.2.2

Tööde teostamine

4.4.3

4.4.   Käitamiseeskirjad

Käitamiseeskirjad

Eeskirjad ja protseduurid, mis võimaldavad TENis kasutamiseks ette nähtud uute struktuursete allsüsteemide ühtset kasutamist, eelkõige uue rongijuhtimis- ja signaalimissüsteemiga vahetult seotud eeskirjad ja menetlused peavad olema ühesugustes olukordades ühetaolised.

Selleks on liites A sätestatud Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS/ETCS) ning ERTMS/GSM-R raadiosüsteemi käitamiseeskirjad.

Liitega B nähakse ette muud käitamiseeskirjad, mida on võimalik kogu TENi ulatuses standardida.

4.5.   Hoolduseeskirjad

Hoolduseeskirjad

Ei kohaldata

4.6.   Kutsekvalifikatsioon

Kutsekvalifikatsioon

Vastavalt käesoleva KTK punktile 2.2.1 käsitleb see punkt töötajate pädevuse saavutamiseks vajalikku kutsekvalifikatsiooni ja keeleoskust ning hindamismenetlust.

4.6.1.   Ametialane pädevus

Ametialane pädevus

Raudteeveo-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajad (sh lepingulised töötajad) peavad olema omandanud vajaliku ametialase pädevuse, et täita kõiki vajalikke ohutusega seotud ülesandeid harilikes, halvenenud ja ohuolukordades. Kõnealune pädevus hõlmab ametialaseid teadmisi ning oskust neid teadmisi ellu rakendada.

Konkreetsete ülesannetega seotud kutsekvalifikatsiooni miinimumelemendid on esitatud liidetes J ja L.

4.6.1.1.   Ametialased teadmised

Ametialased teadmised

Neid liteid arvesse võttes ning olenevalt konkreetse töötaja ülesannetest peavad nõutavad teadmised hõlmama järgmist:

| a) | raudtee üldine toimimine, erilise rõhuga ohutuse seisukohalt olulisel tegevusel:






  — | oma organisatsiooni ohutusjuhtimissüsteemi toimimise põhimõtted, |
| --- | --- | --- |

a)

raudtee üldine toimimine, erilise rõhuga ohutuse seisukohalt olulisel tegevusel:

—

oma organisatsiooni ohutusjuhtimissüsteemi toimimise põhimõtted,

| — | koostalitlusvõimeliste toimingutega seotud olulisemate isikute roll ja vastutus, |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõimeliste toimingutega seotud olulisemate isikute roll ja vastutus,

| — | ohtude äratundmine, eelkõige seoses raudtee kasutamise ja elektritoitega; |
| --- | --- |

—

ohtude äratundmine, eelkõige seoses raudtee kasutamise ja elektritoitega;

| b) | vajalikud teadmised ohutusalastest ülesannetest, mis seonduvad protseduuride ja liidestega järgmistes aspektides:






  — | liinid ja raudtee-äärsed seadmed, |
| --- | --- | --- |

b)

vajalikud teadmised ohutusalastest ülesannetest, mis seonduvad protseduuride ja liidestega järgmistes aspektides:

—

liinid ja raudtee-äärsed seadmed,

| — | veerem, |
| --- | --- |

—

veerem,

| — | keskkond. |
| --- | --- |

—

keskkond.

4.6.1.2.   Teadmiste rakendamise oskus

Teadmiste rakendamise oskus

Et osata rakendada kõnealuseid teadmisi harilikes, halvenenud ja ohuolukordades, peavad töötajad olema täielikult teadlikud järgmistest asjaoludest:

| — | kõnealuste eeskirjade ja protseduuride rakendamise meetod ja põhimõtted; |
| --- | --- |

—

kõnealuste eeskirjade ja protseduuride rakendamise meetod ja põhimõtted;

| — | raudtee-äärsete seadmete ja veeremi ning võimalike eriotstarbeliste ohutusseadmete kasutamine; |
| --- | --- |

—

raudtee-äärsete seadmete ja veeremi ning võimalike eriotstarbeliste ohutusseadmete kasutamine;

| — | ohutusjuhtimissüsteemi põhimõtted, et vältida liigseid riske seoses inimeste ja menetlusega. |
| --- | --- |

—

ohutusjuhtimissüsteemi põhimõtted, et vältida liigseid riske seoses inimeste ja menetlusega.

Töötajad peavad ka suutma üldiselt kohaneda erinevate olukordadega, millesse inimene võib sattuda.

Raudteeveo-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad looma kvalifikatsioonijuhtimise süsteemi, et tagada nende asjaomaste töötajate pädevuse hindamine ja säilitamine. Lisaks tuleb vastavalt vajadusele pakkuda koolitust, et tagada teadmiste ja oskuste ajakohasus, eelkõige süsteemi või üksikisikuga seotud nõrkuste või puuduste osas.

4.6.2.   Keeleoskus

Keeleoskus

4.6.2.1.   Põhimõtted

Põhimõtted

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja peavad tagama, et nende asjaomane personal oskab kasutada käesolevas KTKs sätestatud sideprotokolle ja -põhimõtteid.

Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeel ei ole sama mis raudteeveo-ettevõtja personali tavaliselt kasutatav keel, peab keele- ja suhtluskoolitus moodustama olulise osa raudteeveo-ettevõtja üldisest kvalifikatsioonijuhtimise süsteemist.

Raudteeveo-ettevõtja töötajad, kes peavad oma ülesannete täitmisel harilikes, halvenenud või ohuolukordades suhtlema ohutuse seisukohalt olulistes küsimustes raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personaliga, peavad piisaval tasemel valdama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeelt.

4.6.2.2.   Keeleoskuse tase

Keeleoskuse tase

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja keelt tuleb osata ohutuse tagamiseks piisaval tasemel.

| a) | Juht peab suutma vähemalt:






  — | saata kõiki käesoleva KTK liites C sätestatud sõnumeid ja neist aru saada; |
| --- | --- | --- |

a)

Juht peab suutma vähemalt:

—

saata kõiki käesoleva KTK liites C sätestatud sõnumeid ja neist aru saada;

| — | tõhusalt suhelda harilikes, halvenenud ja ohuolukordades; |
| --- | --- |

—

tõhusalt suhelda harilikes, halvenenud ja ohuolukordades;

| — | täita vormide kogu vorme. |
| --- | --- |

—

täita vormide kogu vorme.

| b) | Teised rongimeeskonna liikmed, kellel on oma ülesannete täitmiseks vaja ohutuse seisukohalt olulistes küsimustes suhelda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, peavad suutma vähemalt saata rongi ja selle käitamisega seotud teavet ning sellest aru saada. |
| --- | --- |

b)

Teised rongimeeskonna liikmed, kellel on oma ülesannete täitmiseks vaja ohutuse seisukohalt olulistes küsimustes suhelda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, peavad suutma vähemalt saata rongi ja selle käitamisega seotud teavet ning sellest aru saada.

Suunised vajalike pädevustasemete kohta on sätestatud liites E. Juhtide teadmised peavad olema vähemalt 3. tasemel. Rongi saatvatel töötajatel peab olema vähemalt 2. taseme keeleoskus.

4.6.3.   Töötajate esialgne ja pidev hindamine

Töötajate esialgne ja pidev hindamine

4.6.3.1.   Põhielemendid

Põhielemendid

Raudteeveo-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad kindlaks määrama oma töötajate hindamise menetluse.

Soovitav on arvesse võtta järgmist.

A.   Personali valimine:

| — | isikliku kogemuse ja pädevuse hindamine; |
| --- | --- |

—

isikliku kogemuse ja pädevuse hindamine;

| — | isikliku pädevuse hindamine vajalike võõrkeelte oskuse ja nende õppimise võime osas. |
| --- | --- |

—

isikliku pädevuse hindamine vajalike võõrkeelte oskuse ja nende õppimise võime osas.

B.   Esmane kutsealane koolitus:

| — | koolitusvajaduste analüüs; |
| --- | --- |

—

koolitusvajaduste analüüs;

| — | koolitusvõimalused; |
| --- | --- |

—

koolitusvõimalused;

| — | koolitajate koolitus. |
| --- | --- |

—

koolitajate koolitus.

C.   Esmane hindamine:

| — | põhitingimused; |
| --- | --- |

—

põhitingimused;

| — | hindamisprogramm, sealhulgas praktilised katsed; |
| --- | --- |

—

hindamisprogramm, sealhulgas praktilised katsed;

| — | koolitajate kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

—

koolitajate kvalifikatsioon;

| — | pädevustunnistuse väljaandmine. |
| --- | --- |

—

pädevustunnistuse väljaandmine.

D.   Pädevuse säilitamine:

| — | pädevuse säilitamise põhimõtted; |
| --- | --- |

—

pädevuse säilitamise põhimõtted;

| — | järgitavad meetodid; |
| --- | --- |

—

järgitavad meetodid;

| — | pädevuse säilitamise protsessi vormistamine; |
| --- | --- |

—

pädevuse säilitamise protsessi vormistamine;

| — | hindamisprotsess. |
| --- | --- |

—

hindamisprotsess.

E.   Täiendkoolitus:

| — | pideva koolituse (sealhulgas keeleõppe) põhimõtted. |
| --- | --- |

—

pideva koolituse (sealhulgas keeleõppe) põhimõtted.

4.6.3.2.   Koolitusvajaduste analüüs

Koolitusvajaduste analüüs

4.6.3.2.1.   Koolitusvajaduste analüüsi koostamine

Raudteeveo-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peavad koostama oma asjaomaste töötajate koolitusvajaduste analüüsi.

Analüüsis tuleb esitada koolituse ulatus ja keerukus ning võtta arvesse rongide TENil kasutamisega seotud ohte, eelkõige inimvõimete ja piirangute (inimteguri) kontekstis, mis võivad tuleneda järgmisest:

| — | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate töötavade erinevused ja nende muutumisega seotud riskid; |
| --- | --- |

—

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate töötavade erinevused ja nende muutumisega seotud riskid;

| — | ülesannete, tööprotseduuride ja sideprotokollide erinevused; |
| --- | --- |

—

ülesannete, tööprotseduuride ja sideprotokollide erinevused;

| — | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personali kasutatava töökeele erinevused; |
| --- | --- |

—

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personali kasutatava töökeele erinevused;

| — | kohalikud käitamisjuhised, mis võivad hõlmata teatavatel juhtudel, näiteks konkreetses tunnelis kasutatavaid erimenetlusi või eriseadmeid. |
| --- | --- |

—

kohalikud käitamisjuhised, mis võivad hõlmata teatavatel juhtudel, näiteks konkreetses tunnelis kasutatavaid erimenetlusi või eriseadmeid.

Suunised tegurite kohta, mida tuleks arvesse võtta, on esitatud punktis 4.6.1 osutatud liidetes. Vajaduse korral tuleb töötajate koolitamisel neid tegureid arvesse võtta.

Raudteeveo-ettevõtja kavandatavast käitamisest või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja hallatava võrgu omadustest tulenevalt võivad osa punktis 4.6.1 osutatud liidetes nimetatud elementidest olla mittevajalikud. Koolitusvajaduste analüüsis tuleb sätestada, milliseid elemente ei peeta vajalikuks ja miks.

4.6.3.2.2.   Koolitusvajaduste analüüsi ajakohastamine

Raudteeveo-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peavad kehtestama oma koolitusvajaduste läbivaatamise ja ajakohastamise menetluse, võttes arvesse näiteks varasemaid auditeid, süsteemi tagasisidet ja teadaolevaid muudatusi eeskirjades ja protseduurides, infrastruktuuris ja tehnoloogias.

4.6.3.2.3.   Rongimeeskonna ja abipersonali erielemendid

4.6.3.2.3.1.   Raudteeinfrastruktuuri tundmine

Raudteeveo-ettevõtja peab tagama, et rongis töötajatel on vajalikud teadmised asjaomase raudteeinfrastruktuuri kohta.

Raudteeveo-ettevõtja peab kehtestama menetluse, mille abil rongipersonal õpib tundma marsruute, millel töötatakse, ning säilitab vastavad teadmised. See menetlus peab:

| — | põhinema raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja antaval marsruudiinfol ja |
| --- | --- |

—

põhinema raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja antaval marsruudiinfol ja

| — | olema kooskõlas punktis 4.2.1 kirjeldatud menetlusega. |
| --- | --- |

—

olema kooskõlas punktis 4.2.1 kirjeldatud menetlusega.

4.6.3.2.3.2.   Veeremialased teadmised

Raudteeveo-ettevõtja peab kehtestama menetluse, mille abil rongimeeskond omandab ja säilitab teadmised veduritest ja veeremist.

4.6.3.2.3.3.   Abipersonal

Raudteeveo-ettevõtja tagab, et abipersonal (nt toitlustajad ja koristajad), kes ei kuulu rongimeeskonda, saavad lisaks baasväljaõppele ka koolitust rongimeeskonna täielikult koolitatud liikmete juhiste täitmiseks.

4.7.   Tervisekaitse- ja ohutusnõuded

Tervisekaitse- ja ohutusnõuded

4.7.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

Punktis 4.2.1 nimetatud töötajad, kes täidavad punkti 2.2. kohaselt ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, peavad olema piisavalt heas füüsilises vormis, et tagada üldiste töö- ja ohutusnormide täitmine.

Raudteeveo-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad välja töötama ja dokumenteerima menetluse, mille nad kehtestavad ohutusjuhtimissüsteemi alla kuuluvate töötajate meditsiiniliste, psühholoogiliste ja tervisenõuete täitmiseks.

Punktis 4.7.4 sätestatud terviseuuringud ja otsused konkreetsete töötajate füüsilise vormi kohta peab tegema tunnustatud töötervishoiuarst.

Töötajad ei tohi täita ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, kui nende valvsus on vähenenud alkoholi, narkootikumide ja psühhotroopsete ravimite vms kasutamise tõttu. Seepärast peavad raudteeveo-ettevõtjal ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal olema kehtestatud protseduurid, millega piiratakse ohtu, et töötajad võivad töötada kõnealuste ainete mõju all või tööl olles neid aineid tarbida.

Eespool nimetatud ainete lubatud määr organismis on ette nähtud selle liikmesriigi normidega, kus rongiliiklus toimub.

4.7.2.   Välja jäetud

Välja jäetud

4.7.3.   Välja jäetud

Välja jäetud

4.7.4.   Terviseuuringud ja psühholoogiline hindamine

Terviseuuringud ja psühholoogiline hindamine

4.7.4.1.   Enne tööleasumist

Enne tööleasumist

4.7.4.1.1.   Minimaalsed terviseuuringud

Terviseuuringud peavad hõlmama järgmist:

| — | üldine tervisekontroll; |
| --- | --- |

—

üldine tervisekontroll;

| — | sensoorsete funktsioonide (nägemine, kuulmine, värvitaju) kontroll; |
| --- | --- |

—

sensoorsete funktsioonide (nägemine, kuulmine, värvitaju) kontroll;

| — | uriini- või vereanalüüs, et avastada suhkurtõbe ja teisi haigusi, millele viitab kliiniline läbivaatus; |
| --- | --- |

—

uriini- või vereanalüüs, et avastada suhkurtõbe ja teisi haigusi, millele viitab kliiniline läbivaatus;

| — | narkootikumide kuritarvitamise kontroll. |
| --- | --- |

—

narkootikumide kuritarvitamise kontroll.

4.7.4.1.2.   Psühholoogiline hindamine

Psühholoogilise hindamise eesmärk on aidata raudteeveo-ettevõtjal määrata ametisse ja juhtida töötajaid, kellel on oma ülesannete ohutuks täitmiseks vajalikud kognitiivsed, psühhomotoorsed, käitumis- ja isiksuseomadused.

Psühholoogilise hindamise sisu kindlaksmääramisel peab psühholoog iga ohutusalase funktsiooniga seoses arvesse võtma vähemalt järgmisi kriteeriume.

| a) | kognitiivsed võimed:






  — | tähelepanu ja keskendumisvõime; |
| --- | --- | --- |

a)

kognitiivsed võimed:

—

tähelepanu ja keskendumisvõime;

| — | mälu; |
| --- | --- |

—

mälu;

| — | taju erksus; |
| --- | --- |

—

taju erksus;

| — | otsustusvõime; |
| --- | --- |

—

otsustusvõime;

| — | suhtlemisoskus; |
| --- | --- |

—

suhtlemisoskus;

| b) | psühhomotoorsed võimed:






  — | reaktsiooni kiirus; |
| --- | --- | --- |

b)

psühhomotoorsed võimed:

—

reaktsiooni kiirus;

| — | liigutuste koordinatsioon; |
| --- | --- |

—

liigutuste koordinatsioon;

| c) | käitumine ja isiksuseomadused:






  — | emotsionaalne enesevalitsemine; |
| --- | --- | --- |

c)

käitumine ja isiksuseomadused:

—

emotsionaalne enesevalitsemine;

| — | käitumise usaldusväärsus; |
| --- | --- |

—

käitumise usaldusväärsus;

| — | sõltumatus; |
| --- | --- |

—

sõltumatus;

| — | kohusetunne. |
| --- | --- |

—

kohusetunne.

Kui psühholoog mõne nimetatud elementidest kõrvale jätab, tuleb vastavat otsust põhjendada ja see dokumenteerida.

4.7.4.2.   Pärast tööleasumist

Pärast tööleasumist

4.7.4.2.1.   Korrapärase tervisekontrolli sagedus

Vähemalt üks süstemaatiline terviseuuring tuleb teha:

| — | alla 40aastaste töötajate puhul iga viie aasta järel; |
| --- | --- |

—

alla 40aastaste töötajate puhul iga viie aasta järel;

| — | 41–62aastaste töötajate puhul iga kolme aasta järel; |
| --- | --- |

—

41–62aastaste töötajate puhul iga kolme aasta järel;

| — | üle 62aastaste töötajate puhul kord aastas. |
| --- | --- |

—

üle 62aastaste töötajate puhul kord aastas.

Töötervishoiuarst peab ette nägema sagedasemad uuringud, kui töötaja tervislik seisund seda nõuab.

4.7.4.2.2.   Korrapärase tervisekontrolli minimaalne sisu

Kui töötaja vastab enne tööleasumist tehtavate uuringute kriteeriumidele, peab korrapärane erikontroll hõlmama vähemalt järgmist:

| — | üldine tervisekontroll; |
| --- | --- |

—

üldine tervisekontroll;

| — | sensoorsete funktsioonide (nägemine, kuulmine, värvitaju) kontroll; |
| --- | --- |

—

sensoorsete funktsioonide (nägemine, kuulmine, värvitaju) kontroll;

| — | uriini- või vereanalüüs, et avastada suhkurtõbe ja teisi haigusi, millele viitab kliiniline läbivaatus; |
| --- | --- |

—

uriini- või vereanalüüs, et avastada suhkurtõbe ja teisi haigusi, millele viitab kliiniline läbivaatus;

| — | narkootikumide kuritarvitamise kontroll, kui esinevad vastavad kliinilised näitajad. |
| --- | --- |

—

narkootikumide kuritarvitamise kontroll, kui esinevad vastavad kliinilised näitajad.

4.7.4.2.3.   Täiendav tervisekontroll ja/või psühholoogiline hindamine

Lisaks korrapärasele tervisekontrollile tuleb teha spetsiaalne täiendav tervisekontroll ja/või psühholoogiline hindamine, kui on piisavalt alust kahelda töötaja füüsilises või psühholoogilises seisundis või kui on piisav alus kahtlustada narkootikumide või alkoholi kuri- või liigtarvitamist. See kehtib eelkõige juhul, kui kõnealuse isiku inimeksimuse tõttu on toimunud vahejuhtum või õnnetus.

Tööandja peab taotlema tervisekontrolli tegemist pärast iga puudumist üle 30 haiguspäeva. Vajaduse korral võib nimetatud kontroll piirduda töötervishoiuarsti hinnanguga olemasolevate terviseandmete põhjal, mis näitavad, et töötaja töövõime ei ole halvenenud.

Raudteeveo-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peavad kehtestama süsteemid, millega tagatakse vajaduse korral kõnealuse lisakontrolli ja -hindamise tegemine.

4.7.5.   Meditsiinilised nõuded

Meditsiinilised nõuded

4.7.5.1.   Üldnõuded

Üldnõuded

Töötajad ei tohi põdeda selliseid haigusi ega saada ravi, mis võib põhjustada:

| — | ootamatut teadvusekaotust; |
| --- | --- |

—

ootamatut teadvusekaotust;

| — | teadvuse või keskendumisvõime nõrgenemist; |
| --- | --- |

—

teadvuse või keskendumisvõime nõrgenemist;

| — | ootamatut teovõimetust; |
| --- | --- |

—

ootamatut teovõimetust;

| — | tasakaalu või koordinatsiooni halvenemist; |
| --- | --- |

—

tasakaalu või koordinatsiooni halvenemist;

| — | olulist liikumisvõime halvenemist. |
| --- | --- |

—

olulist liikumisvõime halvenemist.

Täidetud peavad olema järgmised nägemise ja kuulmisega seotud nõuded.

4.7.5.2.   Nägemisnõuded

Nägemisnõuded

| — | Kaugnägemisteravus abivahenditega või ilma: 0,8 (parem silm + vasak silm – eraldi mõõdetuna); nõrgemal silmal vähemalt 0,3. |
| --- | --- |

—

Kaugnägemisteravus abivahenditega või ilma: 0,8 (parem silm + vasak silm – eraldi mõõdetuna); nõrgemal silmal vähemalt 0,3.

| — | Maksimaalsed korrektiivklaasid: kaugelenägevus + 5/lühinägevus – 8. Töötervishoiuarst võib erandjuhtudel lubada nimetatud vahemikust väljapoole jäävaid näitajaid, olles eelnevalt konsulteerinud silmaarstiga. |
| --- | --- |

—

Maksimaalsed korrektiivklaasid: kaugelenägevus + 5/lühinägevus – 8. Töötervishoiuarst võib erandjuhtudel lubada nimetatud vahemikust väljapoole jäävaid näitajaid, olles eelnevalt konsulteerinud silmaarstiga.

| — | Kesknägevus ja lähinägevus: piisav, abivahenditega või ilma. |
| --- | --- |

—

Kesknägevus ja lähinägevus: piisav, abivahenditega või ilma.

| — | Lubatud on kontaktläätsed. |
| --- | --- |

—

Lubatud on kontaktläätsed.

| — | Normaalne värvieristusvõime: tunnustatud testi (nt Ishihara) alusel, vajaduse korral kasutada täiendavat tunnustatud testi. |
| --- | --- |

—

Normaalne värvieristusvõime: tunnustatud testi (nt Ishihara) alusel, vajaduse korral kasutada täiendavat tunnustatud testi.

| — | Vaateväli: normaalne (puuduvad kõrvalekalded, mis mõjutaksid tööülesannete täitmist). |
| --- | --- |

—

Vaateväli: normaalne (puuduvad kõrvalekalded, mis mõjutaksid tööülesannete täitmist).

| — | Mõlema silma nägevus: olemas. |
| --- | --- |

—

Mõlema silma nägevus: olemas.

| — | Binokulaarne vaateväli: olemas. |
| --- | --- |

—

Binokulaarne vaateväli: olemas.

| — | Kontrastitundlikkus: hea. |
| --- | --- |

—

Kontrastitundlikkus: hea.

| — | Puuduvad progresseeruvad silmahaigused. |
| --- | --- |

—

Puuduvad progresseeruvad silmahaigused.

| — | Läätseimplantaadid, keratotoomia ja keratektoomia on lubatud üksnes juhul, kui neid kontrollitakse igal aastal või töötervishoiuarsti määratud ajavahemike järel. |
| --- | --- |

—

Läätseimplantaadid, keratotoomia ja keratektoomia on lubatud üksnes juhul, kui neid kontrollitakse igal aastal või töötervishoiuarsti määratud ajavahemike järel.

4.7.5.3.   Kuulmisnõuded

Kuulmisnõuded

Toonaudiogrammiga kontrollitud piisav kuulmine, st:

| — | kuulmine on piisavalt hea, et pidada telefonivestlust ning kuulda samal ajal hoiatussignaale ja raadiosõnumeid; |
| --- | --- |

—

kuulmine on piisavalt hea, et pidada telefonivestlust ning kuulda samal ajal hoiatussignaale ja raadiosõnumeid;

| — | juhinduda tuleks järgmistest soovituslikest näitajatest: |
| --- | --- |

—

juhinduda tuleks järgmistest soovituslikest näitajatest:

| — | kuulmisvaegus ei tohi 500 ja 1 000 Hz juures ületada 40 db, |
| --- | --- |

—

kuulmisvaegus ei tohi 500 ja 1 000 Hz juures ületada 40 db,

| — | kuulmisvaegus ei tohi 2 000 Hz juures ületada nõrgema helijuhtivusega kõrva puhul 45 dB. |
| --- | --- |

—

kuulmisvaegus ei tohi 2 000 Hz juures ületada nõrgema helijuhtivusega kõrva puhul 45 dB.

4.8.   Infrastruktuuri-, raudteeveeremi- ja sõidukiregister

Infrastruktuuri-, raudteeveeremi- ja sõidukiregister

Arvestades direktiivi 2008/57/EÜ artiklites 33, 34 ja 35 kindlaksmääratud infrastruktuuri-, raudteeveeremi- ja sõidukiregistri iseärasusi, ei sobi need käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi konkreetsete nõuete järgimiseks. Seepärast ei sätestata käesolevas KTKs nende registrite kohta midagi.

On siiski üks käitamisega seotud nõue, mille kohaselt tuleb teatavad infrastruktuuriga seotud andmeüksused teha kättesaadavaks raudteeveo-ettevõtjale ning teatavad veeremiga seotud andmeüksused tuleb teha kättesaadavaks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale, nagu on sätestatud punktides 4.8.1 ja 4.8.2. Mõlemal juhul peavad need andmed olema täielikud ja täpsed.

4.8.1.   Raudteeinfrastruktuur

Raudteeinfrastruktuur

Liites D on sätestatud nõuded, mille kohaselt tuleb tavaraudtee infrastruktuuriga seotud ning käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi käsitlevad andmeüksused teha raudteeveo-ettevõtjatele kättesaadavaks. Andmete õigsuse eest vastutab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja.

4.8.2.   Veerem

Veerem

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale peavad olema kättesaadavad järgmised veeremiga seotud andmed. Andmete õigsuse eest vastutab valdaja:

| — | kas veeremiüksus on ehitatud materjalidest, mis võivad õnnetuste või tulekahju korral ohtlikud olla (nt asbest); |
| --- | --- |

—

kas veeremiüksus on ehitatud materjalidest, mis võivad õnnetuste või tulekahju korral ohtlikud olla (nt asbest);

| — | pikkus puhvritest mõõdetuna. |
| --- | --- |

—

pikkus puhvritest mõõdetuna.

5.   KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

5.1.   Mõiste

Mõiste

Vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artikli 2 punktile f on koostalitluse komponendid (direktiivis: „koostalitlusvõime komponendid”) „seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alamkoost või kogukoost, mis on ühendatud või mõeldud ühendamiseks alasüsteemi, millest raudteesüsteemi koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub. Mõiste „komponent“ hõlmab nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara”.

5.2.   Komponentide loend

Komponentide loend

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi osas koostalitluse komponendid puuduvad.

6.   KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI NENDE KASUTAMISKÕLBLIKKUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMIDE VASTAVUSTÕENDAMINE

6.1.   Koostalitluse komponendid

Koostalitluse komponendid

Kuna käesoleva KTKga veel koostalitluse komponente ette ei nähta, ei käsitle see ka hindamise korda.

6.2.   Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem

6.2.1.   Põhimõtted

Põhimõtted

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem on direktiivi 2008/57/EÜ II lisa kohane funktsionaalne allsüsteem.

Kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artiklitega 10 ja 11 peavad raudteeveo-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad mis tahes uue või muudetud ohutustunnistuse või tegevusloa kohaldamisel tõendama ohutusjuhtimissüsteemi vastavust käesoleva KTK nõuetele.

Vastavushindamise ühiste ohutusmeetodite kohaselt peavad liikmesriikide ohutusasutused kehtestama inspekteerimiskorra, et kontrollida ja jälgida igapäevast vastavust kõiki KTKsid hõlmavale ohutusjuhtimissüsteemile. Tuleb silmas pidada, et ühtki käesolevas KTKs sisalduvat elementi ei pea teavitatud asutus eraldi hindama.

Käesolevas KTKs sisalduvaid nõudeid, mis on seotud struktuursete allsüsteemidega ja loetletud liidestes, hinnatakse asjakohaste struktuursete KTKde alusel.

7.   RAKENDAMINE

7.1.   Põhimõtted

Põhimõtted

Käesoleva KTK rakendamine ja vastavus selle asjakohastele punktidele tuleb kindlaks määrata vastavalt rakenduskavale, mille iga liikmesriik peab koostama tema vastutusalasse kuuluvate liinide kohta.

Kavas tuleb arvesse võtta järgmist:

| a) | iga konkreetse liini kasutamisega seotud spetsiifiliste inimteguritega seonduv; |
| --- | --- |

a)

iga konkreetse liini kasutamisega seotud spetsiifiliste inimteguritega seonduv;

| b) | iga asjaomase liini konkreetsed käitamis- ja ohutuselemendid ning |
| --- | --- |

b)

iga asjaomase liini konkreetsed käitamis- ja ohutuselemendid ning

| c) | see, kas elementi/elemente tuleb rakendada järgmise suhtes:






  — | kõikide liinil liikuvate rongide suhtes või mitte, |
| --- | --- | --- |

c)

see, kas elementi/elemente tuleb rakendada järgmise suhtes:

—

kõikide liinil liikuvate rongide suhtes või mitte,

| — | üksnes teatavate liinide suhtes, |
| --- | --- |

—

üksnes teatavate liinide suhtes,

| — | kõikide TENi liinide suhtes, |
| --- | --- |

—

kõikide TENi liinide suhtes,

| — | kõikide TENi liinidel liikuvate rongide suhtes; |
| --- | --- |

—

kõikide TENi liinidel liikuvate rongide suhtes;

| d) | rakendamise seosed teiste allsüsteemidega (juhtkäsud ja signaalimine, veerem jne). |
| --- | --- |

d)

rakendamise seosed teiste allsüsteemidega (juhtkäsud ja signaalimine, veerem jne).

Samal ajal tuleb arvesse võtta ja kavas dokumenteerida ka konkreetsed erandid, mida võib kohaldada.

Rakenduskavas tuleb arvesse võtta erinevaid võimalikke rakendustasemeid, täpsemalt juhtumeid, kui:

| a) | raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja alustab tegevust, |
| --- | --- |

a)

raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja alustab tegevust,

| b) | raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja olemasolevaid käitamissüsteeme uuendatakse või täiendatakse, |
| --- | --- |

b)

raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja olemasolevaid käitamissüsteeme uuendatakse või täiendatakse,

| c) | võetakse kasutusele uusi ja täiendatud infrastruktuuri, energiavarustuse, veeremi või juhtkäskude ja signaalimise allsüsteeme, mille jaoks on vaja vastavat käitamiskorda. |
| --- | --- |

c)

võetakse kasutusele uusi ja täiendatud infrastruktuuri, energiavarustuse, veeremi või juhtkäskude ja signaalimise allsüsteeme, mille jaoks on vaja vastavat käitamiskorda.

On kokku lepitud, et käesoleva KTK kõikide osade täielik rakendamine ei ole võimalik enne, kui kasutatav seadmestik (infrastruktuur, juhtkäsud ja signaalimine jne) on ühtlustatud. Käesolevas peatükis esitatud suunised on seega üksnes vaheetapp, mis toetab üleminekut kavandatavale süsteemile.

7.2.   Rakendussuunised

Rakendussuunised

Rakendamine koosneb kolmest konkreetsest osast:

| a) | kinnitus, et olemasolevad süsteemid ja protsessid vastavad käesoleva KTK nõuetele; |
| --- | --- |

a)

kinnitus, et olemasolevad süsteemid ja protsessid vastavad käesoleva KTK nõuetele;

| b) | olemasolevate süsteemide ja protsesside muutmine, et täita käesoleva KTK nõudeid; |
| --- | --- |

b)

olemasolevate süsteemide ja protsesside muutmine, et täita käesoleva KTK nõudeid;

| c) | uued süsteemid ja protsessid, mis tulenevad teiste allsüsteemide rakendamisest:






  — | uued/täiendatud tavaliinid (raudteeinfrastruktuur/energiavarustus), |
| --- | --- | --- |

c)

uued süsteemid ja protsessid, mis tulenevad teiste allsüsteemide rakendamisest:

—

uued/täiendatud tavaliinid (raudteeinfrastruktuur/energiavarustus),

| — | uued või täiendatud ETCS-signaalimisrajatised, GSM-R raadioseadmed, teljepukside ülekuumenemise detektorid jne (juhtkäsud ja signaalimine), |
| --- | --- |

—

uued või täiendatud ETCS-signaalimisrajatised, GSM-R raadioseadmed, teljepukside ülekuumenemise detektorid jne (juhtkäsud ja signaalimine),

| — | uus veerem (veerem). |
| --- | --- |

—

uus veerem (veerem).

7.3.   Erijuhtumid

Erijuhtumid

7.3.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

Allpool loetletud erijuhtumite suhtes lubatakse kohaldada järgmisi erisätteid.

Erijuhtumid jagunevad kahte kategooriasse:

| a) | sätteid kohaldatakse püsivalt (juhtum P) või ajutiselt (juhtum T). |
| --- | --- |

a)

sätteid kohaldatakse püsivalt (juhtum P) või ajutiselt (juhtum T).

| b) | Ajutise kohaldamise juhtudel täidavad liikmesriigid asjakohase allsüsteemi nõuded kas 2016. aastaks (juhtum T1) või 2024. aastaks (juhtum T2). |
| --- | --- |

b)

Ajutise kohaldamise juhtudel täidavad liikmesriigid asjakohase allsüsteemi nõuded kas 2016. aastaks (juhtum T1) või 2024. aastaks (juhtum T2).

2016

2024

7.3.2.   Erijuhtumite loetelu

Erijuhtumite loetelu

7.3.2.1.   Eesti, Läti ja Leedu ajutine erijuhtum (T1)

Eesti, Läti ja Leedu ajutine erijuhtum (T1)

Käesoleva KTK punkti 4.2.2.1.3.2 rakendamisel võib üksnes Eesti, Läti ja Leedu raudteevõrgus, kus rööpmelaius on 1 520 mm, käitatavate rongide tagaosa tähistamiseks kasutada eri signaaltuld.

7.3.2.2.   Iirimaa ja Ühendkuningriigi ajutine erijuhtum (T2)

Iirimaa ja Ühendkuningriigi ajutine erijuhtum (T2)

Käesoleva KTK punkti 4.2.3.2.1 rakendamisel kasutatakse Iirimaa ja Ühendkuningriigi olemasolevates süsteemides tähtnumbrilist ronginumbrit. Liikmesriigid kehtestavad nõuded ja ajakava seoses üleminekuga tähtnumbrilistelt ronginumbritelt numbrilistele ronginumbritele sihtsüsteemis.

---

(1)  ELT L 260, 30.9.2008, lk 13.

1

A liide

ERTMSI/ETCSI KÄITAMISEESKIRJAD

ERTMSi/ETCSi ja ERTMSi/GSM-Ri käitamiseeskirjad on sätestatud tehnilises dokumendis „ETCSi ja GSM-Ri eeskirjad ja põhimõtted – versioon 1”, mis on avaldatud ERA veebilehel (http://www.era.europa.eu).

B liide

ÜHETAOLIST KÄITAMIST VÕIMALDAVAD MUUD EESKIRJAD

A.   ÜLDTEAVE

Reserveeritud

B.   TÖÖTAJATE OHUTUS JA TURVALISUS

Reserveeritud

C.   RAKENDUSLIIDES SIGNAALIMIS- JA JUHTKÄSKUDE SEADMETEGA

C1.   Liivatamine

Kui rong on varustatud käsitsi aktiveeritava liivatamisseadmega, on juhil alati õigus liiva kasutada, ent võimaluse korral peab ta seda vältima:

| — | pöörangute ja ülesõitude piirkonnas; |
| --- | --- |

—

pöörangute ja ülesõitude piirkonnas;

| — | pidurdamisel alla 20 km/h kiirusel. |
| --- | --- |

—

pidurdamisel alla 20 km/h kiirusel.

| — | rongi seisu ajal. |
| --- | --- |

—

rongi seisu ajal.

Erandjuhud on:

| — | SPAD (Signal Passed at Danger – ohuolekus signaalist möödasõit) või muu tõsise vahejuhtumi oht ning liiva kasutamine aitaks haardumist parandada; |
| --- | --- |

—

SPAD (Signal Passed at Danger – ohuolekus signaalist möödasõit) või muu tõsise vahejuhtumi oht ning liiva kasutamine aitaks haardumist parandada;

| — | paigaltvõtt või |
| --- | --- |

—

paigaltvõtt või

| — | veduri liivatamisseadmete katsetamine. (Katsetamine peaks üldjuhul toimuma piirkondades, mis on infrastruktuuriregistris selgesõnaliselt sätestatud.) |
| --- | --- |

—

veduri liivatamisseadmete katsetamine. (Katsetamine peaks üldjuhul toimuma piirkondades, mis on infrastruktuuriregistris selgesõnaliselt sätestatud.)

C2.   Teljepuksi ülekuumenemise detektorite aktiveerimine

Reserveeritud

D.   RONGI LIIKUMINE

D1.   Tavatingimused

D2.   Halvenenud tingimused

Reserveeritud

E.   KÕRVALEKALDED, VAHEJUHTUMID JA ÕNNETUSED

Reserveeritud

Liide C

OHUTUSALASE TEABEVAHETUSE METOODIKA

SISSEJUHATUS

Käesolevas liites kehtestatakse eeskirjad ohutusalase maa-mobiil- ja mobiil-maa-side kohta, mida kasutatakse ohutuse seisukohalt kriitilistes olukordades edastatava või vahetatava teabe edastamiseks koostalitlusvõimelises võrgus, eelkõige:

| — | määratakse kindlaks ohutusalaste teadete sisu ja struktuur; |
| --- | --- |

—

määratakse kindlaks ohutusalaste teadete sisu ja struktuur;

| — | määratakse kindlaks nende teadete kõneedastuse meetodid. |
| --- | --- |

—

määratakse kindlaks nende teadete kõneedastuse meetodid.

Käesoleva liite alusel:

| — | on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal võimalik koostada teated ning vormide kogud. Kõnealused osad tehakse raudteeveo-ettevõtjale teatavaks üheaegselt eeskirjade ja protseduuride avaldamisega; on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal ja raudteeveo-ettevõtjal võimalik koostada asjakohased dokumendid oma töötajate jaoks (vormide kogud), juhised rongide liikumislube andvatele töötajatele ning juhi käsiraamatu 1. liide „Sideprotseduuride juhend“. |
| --- | --- |

—

on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal võimalik koostada teated ning vormide kogud. Kõnealused osad tehakse raudteeveo-ettevõtjale teatavaks üheaegselt eeskirjade ja protseduuride avaldamisega; on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal ja raudteeveo-ettevõtjal võimalik koostada asjakohased dokumendid oma töötajate jaoks (vormide kogud), juhised rongide liikumislube andvatele töötajatele ning juhi käsiraamatu 1. liide „Sideprotseduuride juhend“.

Vormide kasutamise ulatus ja nende struktuur võivad varieeruda. Mõnede riskide puhul on vormide kasutamine asjakohane, teiste puhul aga mitte.

Konkreetset riski arvestades otsustab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, kas vormi kasutamine on asjakohane. Vormi tuleks kasutada üksnes juhul, kui selle ohutus- ja kasutuseelised kaaluvad üles ohutus- ja kasutusprobleemid.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad kasutama formaliseeritud sideprotokolli, mis vastab järgmisele kolmele kategooriale:

| — | kiireloomulised suulised (häda)teated; |
| --- | --- |

—

kiireloomulised suulised (häda)teated;

| — | kirjalikud käsud; |
| --- | --- |

—

kirjalikud käsud;

| — | täiendavad tööalased teated. |
| --- | --- |

—

täiendavad tööalased teated.

Et toetada nende teadete distsiplineeritud edastamist, on välja töötatud side metoodika.

1.   SIDE METOODIKA

1.1.   Metoodika osad ja põhimõtted

1.1.1.   Protseduurides kasutatavad standardterminid

1.1.1.1.   Kõneedastusprotseduur

Termin, millega antakse kõnelemisvõimalus üle teisele poolele:

1.1.1.2.   Teate vastuvõtmise protseduur

| — | otseteate vastuvõtmisel
  Termin, millega kinnitatakse teate kättesaamist:

  Termin, millega palutakse viletsa levi või arusaamatuse korral teadet korrata: |
| --- | --- |

—

otseteate vastuvõtmisel

Termin, millega kinnitatakse teate kättesaamist:

Termin, millega palutakse viletsa levi või arusaamatuse korral teadet korrata:

—

| — | kinnituseks etteloetud teate kättesaamisel
  Terminid, mida kasutatakse, et teatada, kas etteloetud teade vastab täpselt saadetud teatele:

  või mitte: |
| --- | --- |

kinnituseks etteloetud teate kättesaamisel

Terminid, mida kasutatakse, et teatada, kas etteloetud teade vastab täpselt saadetud teatele:

või mitte:

1.1.1.3.   Side katkestamise protseduur

| — | kui teade on lõppenud: |
| --- | --- |

—

kui teade on lõppenud:

—

| — | kui katkestus on ajutine ja sidet ei katkestata
  Termin, millega jäetakse teine pool ootele: |
| --- | --- |

kui katkestus on ajutine ja sidet ei katkestata

Termin, millega jäetakse teine pool ootele:

—

| — | kui katkestus on ajutine, kuid side katkestatakse
  Termin, millega teatatakse teisele poolele, et side katkestatakse, kuid seda jätkatakse hiljem: |
| --- | --- |

kui katkestus on ajutine, kuid side katkestatakse

Termin, millega teatatakse teisele poolele, et side katkestatakse, kuid seda jätkatakse hiljem:

1.1.1.4.   Kirjaliku käsu tühistamine

Termin, mida kasutatakse käimasoleva kirjaliku käsu protseduuri tühistamiseks:

Kui teate saatmist on vaja hiljem jätkata, alustatakse protseduuri uuesti algusest.

1.1.2.   Vea või arusaamatuse korral kohaldatavad põhimõtted

Et võimaldada sideeksimuste parandamist, kohaldatakse järgmisi eeskirju:

1.1.2.1.   Eksimused

| — | eksimus edastuse käigus
  Kui saatja ise avastab eksimuse saadetavas teabes, taotleb ta tühistamist, saates järgmise teate:

  või:

  ning saadab algse teate seejärel uuesti. |
| --- | --- |

—

eksimus edastuse käigus

Kui saatja ise avastab eksimuse saadetavas teabes, taotleb ta tühistamist, saates järgmise teate:

või:

ning saadab algse teate seejärel uuesti.

| — | eksimus ettelugemise käigus
  Kui saatja avastab eksimuse ajal, mil saadetud teadet talle ette loetakse, saadab ta järgmise teate:

  ning saadab algse teate seejärel uuesti. |
| --- | --- |

—

eksimus ettelugemise käigus

Kui saatja avastab eksimuse ajal, mil saadetud teadet talle ette loetakse, saadab ta järgmise teate:

ning saadab algse teate seejärel uuesti.

1.1.2.2.   Arusaamatus

Kui üks osapool ei saa teatest aru, peab ta paluma teisel poolel teadet korrata, kasutades järgmist teksti:

1.1.3.   Sõnade, numbrite, kellaaja, vahemaa, kiiruse ja kuupäeva väljendamine tähthaaval

Et aidata erinevates olukordades teadetest paremini aru saada ja neid väljendada, tuleb iga terminit hääldada aeglaselt ja õigesti ning öelda tähthaaval sõnad või nimed ja numbrid, millest võidakse mitte aru saada. Näiteks võib tuua signaalide või pöörangute identifitseerimiskoodid.

Kehtivad järgmised eeskirjad:

1.1.3.1.   Sõnade ja tähekombinatsioonide tähthaaval ütlemine

Kasutatakse rahvusvahelist foneetilist tähestikku:

| A | Alpha |
| --- | --- |
| B | Bravo |
| C | Charlie |
| D | Delta |
| E | Echo |
| F | Foxtrot |
| G | Golf |
| H | Hotel |
| I | India |
| J | Juliet |
| K | Kilo |
| L | Lima |
| M | Mike |
| N | November |
| O | Oscar |
| P | Papa |
| Q | Quebec |
| R | Romeo |
| S | Sierra |
| T | Tango |
| U | Uniform |
| V | Victor |
| W | Whisky |
| X | X-ray |
| Y | Yankee |
| Z | Zulu |

A

Alpha

B

Bravo

C

Charlie

D

Delta

E

Echo

F

Foxtrot

G

Golf

H

Hotel

I

India

J

Juliet

K

Kilo

L

Lima

M

Mike

N

November

O

Oscar

P

Papa

Q

Quebec

R

Romeo

S

Sierra

T

Tango

U

Uniform

V

Victor

W

Whisky

X

X-ray

Y

Yankee

Z

Zulu

Näide:

Punktid A B= punktid alpha-bravo.

Signaal number KX 835= signaal Kilo X-Ray kaheksa kolm viis.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib lisada veel tähti koos iga tähe foneetilise hääldusega, kui seda nõuab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeel või töökeeled.

Raudteeveo-ettevõtja võib vastavalt vajadusele lisada täiendavaid hääldamisjuhiseid.

1.1.3.2.   Arvude väljendamine

Arve väljendatakse numberhaaval:

| 0 | Null |
| --- | --- |
| 1 | Üks |
| 2 | Kaks |
| 3 | Kolm |
| 4 | Neli |
| 5 | Viis |
| 6 | Kuus |
| 7 | Seitse |
| 8 | Kaheksa |
| 9 | Üheksa |

0

Null

1

Üks

2

Kaks

3

Kolm

4

Neli

5

Viis

6

Kuus

7

Seitse

8

Kaheksa

9

Üheksa

Näide: rong 2183 = rong kaks-üks-kaheksa-kolm.

Kümnendkohti väljendatakse sõnaga „koma”.

Näide: 12,50 = üks-kaks-koma-viis-null

1.1.3.3.   Kellaaja väljendamine

Kellaaeg teatatakse kohaliku aja järgi tavapäraselt.

Näide: 10:52 = kümme viiskümmend kaks.

Ehkki põhimõte on selline, on vajaduse korral lubatud aega teatada ka numberhaaval (kell üks null viis kaks).

1.1.3.4.   Vahemaade ja kiiruste väljendamine

Vahemaid väljendatakse kilomeetrites ja kiirust kilomeetrites tunni kohta.

Võib kasutada miile, kui tegemist on asjaomasel infrastruktuuril kasutatava ühikuga.

1.1.3.5.   Kuupäevade väljendamine

Kuupäevi väljendatakse tavapäraselt.

Näide: 10. detsember

1.2.   Side struktuur

Ohutusalaste teadete kõneedastus koosneb põhimõtteliselt kahest järgmisest etapist:

| — | identifitseerimine ja palve juhiste saamiseks; |
| --- | --- |

—

identifitseerimine ja palve juhiste saamiseks;

| — | teate edastamine ja teabeedastuse lõpetamine. |
| --- | --- |

—

teate edastamine ja teabeedastuse lõpetamine.

Ülitähtsate ohutusalaste teadete puhul võib esimest etappi lühendada või selle täielikult kõrvale jätta.

1.2.1.   Identifitseerimise ja juhiste palumise eeskirjad

Et osapooled saaksid teineteise identifitseerida, teha kindlaks käitamisolukorra ning saata protseduurilisi juhiseid, kohaldatakse järgmisi eeskirju.

1.2.1.1.   Identifitseerimine

Kui tegemist ei ole väga kiireloomuliste ülitähtsate erakorraliste teadetega, on oluline, et teabevahetust alustavad isikut ennast identifitseeriksid. Juhid identifitseerivad end ronginumbri ja rongi asukoha abil. Signalisti ja juhi vahelise side korral on just signalisti ülesanne tagada, et sidet peetakse õige signalisti ja juhi vahel. See on eriti oluline juhtudel, kui suhtlus toimub piirkondades, kus sidepiirkonnad kattuvad.

Seda põhimõtet rakendatakse ka pärast teabeedastuses tekkinud katkestusi.

Osapooled kasutavad selleks alljärgnevaid teateid:

| — | rongide liikumislube andvad töötajad:
  rong ...

  (number)

  siin ... Signaalid

  (nimi) |
| --- | --- |

—

rongide liikumislube andvad töötajad:

rong ...

(number)

siin ... Signaalid

(nimi)

| — | juht:
  ... Signaalid

  (nimi)

  siin rong ...

  (number) |
| --- | --- |

—

juht:

... Signaalid

(nimi)

siin rong ...

(number)

Tuleb tähele panna, et identifitseerimisele võib järgneda täiendav informatiivne teade, millega antakse rongide liikumislube andvatele töötajatele olukorra kohta piisavalt andmeid, et määrata kindlaks protseduur, mida juht peab seejärel järgima.

1.2.1.2.   Palve juhiste saamiseks

Igale kirjalikku käsku hõlmavale protseduurile peab eelnema palve juhiste saamiseks.

Juhiste palumiseks võib kasutada järgmist fraasi:

1.2.2.   Kirjalike käskude ja suuliste teadete edastamise kord

1.2.2.1.   Ülitähtsad ohutusalased teated

Kuna need teated on kiireloomulised ja kohustavad:

| — | võib neid saata või vastu võtta sõidu ajal; |
| --- | --- |

—

võib neid saata või vastu võtta sõidu ajal;

| — | võib neid identifitseerimata edastada; |
| --- | --- |

—

võib neid identifitseerimata edastada;

| — | tuleb neid korrata; |
| --- | --- |

—

tuleb neid korrata;

| — | peab neile niipea kui võimalik järgnema täiendav teave. |
| --- | --- |

—

peab neile niipea kui võimalik järgnema täiendav teave.

1.2.2.2.   Kirjalikud käsud

Et vormide kogus sisalduvaid protseduuriteateid (seisu ajal) nõuetekohaselt saata või vastu võtta, tuleb kinni pidada järgmistest eeskirjadest.

1.2.2.2.1.   Teate saatmine

Teate vormi võib täita enne teate edastamist, et teate kogu teksti saaks saata ühekorraga.

1.2.2.2.2.   Teate vastuvõtmine

Teate vastuvõtja peab saatjalt saadud andmete põhjal täitma vormide kogus sisalduva vormi.

1.2.2.2.3.   Ettelugemine

Kõik vormide kogus sisalduvad kindlaksmääratud raudteeteated tuleb pärast vastuvõtmist ette lugeda. Ettelugemine hõlmab vormide hallis osas sisalduvat teadet, etteloetavat osa ja täiendavaid või selgitavaid andmeid.

1.2.2.2.4.   Etteloetu õigsuse kinnitamine

Igale etteloetud teatele peab järgnema teate saatja kinnitus, et etteloetu on või ei ole õige:

või:

pärast mida saadetakse algne teade uuesti.

1.2.2.2.5.   Etteloetu õigsuse kinnitamine

Iga vastuvõetud teate kättesaamist kinnitatakse positiivselt või negatiivselt järgmiselt:

või:

1.2.2.2.6.   Jälgitavus ja kontroll

Kõikide keskusest edastatud teadetega koos tuleb edastada kordumatu identifitseerimis- või loakood:

| — | kui teade käsitleb tegevust, milleks juht vajab eraldi luba (nt ohuolekus signaalist möödasõit):

  luba ...

  (number) |
| --- | --- |

—

kui teade käsitleb tegevust, milleks juht vajab eraldi luba (nt ohuolekus signaalist möödasõit):

luba ...

(number)

| — | kõigil muudel juhtudel (nt ettevaatlikult sõites):

  teade ...

  (number) |
| --- | --- |

—

kõigil muudel juhtudel (nt ettevaatlikult sõites):

teade ...

(number)

1.2.2.2.7.   Tagasiside

Igale teatele, mis sisaldab nõuet „saata tagasiside”, järgneb „tagasiside”.

1.2.2.3.   Täiendavad teated:

Täiendavad teated:

| — | saadetakse pärast identifitseerimisprotseduuri läbimist; |
| --- | --- |

—

saadetakse pärast identifitseerimisprotseduuri läbimist;

| — | on lühikesed ja täpsed (võimaluse korral ainult saadetav teave ja selle kehtivusala); |
| --- | --- |

—

on lühikesed ja täpsed (võimaluse korral ainult saadetav teave ja selle kehtivusala);

| — | loetakse uuesti ette ja sellele järgneb õige või vale ettelugemise kinnitus; |
| --- | --- |

—

loetakse uuesti ette ja sellele järgneb õige või vale ettelugemise kinnitus;

| — | neile võib järgneda palve saada juhiseid või täiendavat infot. |
| --- | --- |

—

neile võib järgneda palve saada juhiseid või täiendavat infot.

1.2.2.4.   Muutuva kindlaksmääramata sisuga infosõnumid

Muutuva sisuga infosõnumid:

| — | saadetakse pärast identifitseerimisprotseduuri; |
| --- | --- |

—

saadetakse pärast identifitseerimisprotseduuri;

| — | valmistatakse ette enne saatmist; |
| --- | --- |

—

valmistatakse ette enne saatmist;

| — | loetakse uuesti ette ja sellele järgneb õige või vale ettelugemise kinnitus. |
| --- | --- |

—

loetakse uuesti ette ja sellele järgneb õige või vale ettelugemise kinnitus.

2.   PROTSEDUURITEATED

2.1.   Teadete laad

Protseduuriteateid kasutatakse juhi käsiraamatus sisalduvate olukordadega seotud tegutsemisjuhiste saatmiseks.

Need sisaldavad teate teksti vastavalt olukorrale ja teate identifitseerimiskoodi.

Kui vastuvõtja peab saatma teate kohta tagasiside, esitatakse ka tagasiside tekst.

Teadetes kasutatakse kindlaksmääratud sõnastust, mille kehtestab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja oma töökeeles ja need esitatakse varem koostatud vormidel paberil või arvutivormingus.

2.2.   Vormid

Vormid on protseduuriteadete ametlikud andmevormid. Need teated on üldjuhul halvenenud töötingimuste kohta. Tüüpnäideteks on juhile antav luba signaalmärgist möödasõiduks või sõidu jätkamiseks pärast „liikumisloa lõppu”, konkreetses piirkonnas aeglasemalt sõitmise nõue või liini uurimise nõue. Nimetatud teateid võib olla tarvis kasutada ka muudes olukordades.

Nende eesmärk on:

| — | olla üldkasutatavaks töödokumendiks, mida rongide liikumislube andvad töötajad ja juhid reaalajas kasutavad; |
| --- | --- |

—

olla üldkasutatavaks töödokumendiks, mida rongide liikumislube andvad töötajad ja juhid reaalajas kasutavad;

| — | tuletada juhile (eriti tundmatus või erandlikus keskkonnas töötavale juhile) meelde, milliseid protseduure ta peab järgima; |
| --- | --- |

—

tuletada juhile (eriti tundmatus või erandlikus keskkonnas töötavale juhile) meelde, milliseid protseduure ta peab järgima;

| — | võimaldada teabevahetuse jälgimist. |
| --- | --- |

—

võimaldada teabevahetuse jälgimist.

Vormide identifitseerimiseks tuleb välja töötada protseduuri tähistav kordumatu sõnaline või numbriline kood. See võib põhineda vormi kasutamise eeldataval sagedusel. Kui on tõenäoline, et kõikidest koostatavatest vormidest kõige sagedamini kasutatav on ohuolekus signaalist või liikumisloa lõpust (EOA) möödasõidu luba, võiks selle number olla 001 ja nii edasi.

2.3.   Vormide kogu

Pärast kõikide kasutatavate vormide kindlaksmääramist tuleb need kõik koondada vormide kogu nime kandvasse dokumenti või arvutipõhisesse dokumenti.

See on koonddokument, mida kasutavad omavahel suhtlemiseks juht ja rongide liikumislube andvad töötajad. Seepärast on oluline, et juhi kasutatav ja rongide liikumislube andvate töötajate kasutatav kogu on struktureeritud ja nummerdatud ühtmoodi.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vastutab vormide kogu ja vormide koostamise eest tema töökeeles.

Teadete edastamiseks kasutatav keel on alati raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeel.

Vormide kogu koosneb kahest osast.

Esimene osa sisaldab järgmist:

| — | vormide kogu kasutamise õpetus; |
| --- | --- |

—

vormide kogu kasutamise õpetus;

| — | keskuse saadetavate protseduurivormide loend; |
| --- | --- |

—

keskuse saadetavate protseduurivormide loend;

| — | juhi saadetavate protseduurivormide loend, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

—

juhi saadetavate protseduurivormide loend, kui see on vajalik;

| — | olukordade loend koos viidetega protseduurivormidele, mida tuleb kasutada; |
| --- | --- |

—

olukordade loend koos viidetega protseduurivormidele, mida tuleb kasutada;

| — | sõnastik, milles käsitletakse olukordi, kus konkreetset protseduurivormi kohaldatakse; |
| --- | --- |

—

sõnastik, milles käsitletakse olukordi, kus konkreetset protseduurivormi kohaldatakse;

| — | teadete tähthaaval väljendamise eeskirjad (foneetiline tähestik jne). |
| --- | --- |

—

teadete tähthaaval väljendamise eeskirjad (foneetiline tähestik jne).

Teine osa sisaldab protseduurivorme. Need peab kokku koguma raudteeveo-ettevõtja ja need tuleb anda juhile.

3.   TÄIENDAVAD TEATED

Täiendavad teated on infosõnumid, mille abil erandlikest olukordadest, mille jaoks ei ole kindlaksmääratud vormi vajalikuks peetud, või rongi liikumise või rongi või infrastruktuuri tehnilise seisundiga seotud olukordadest teatab kas:

| — | juht, et teavitada rongide liikumislube andvaid töötajaid, või |
| --- | --- |

—

juht, et teavitada rongide liikumislube andvaid töötajaid, või

| — | rongide liikumislube andvad töötajad, et teavitada juhti. |
| --- | --- |

—

rongide liikumislube andvad töötajad, et teavitada juhti.

Nende olukordade lihtsamaks kirjeldamiseks ja infosõnumite lihtsamaks koostamiseks võib kasu olla sõnumi koostamise suunistest, raudteeterminite sõnastikust, kasutatavat veeremit kirjeldavast skeemist ja infrastruktuuriseadmete kirjeldusest (rööbastee, toiteallikas jne).

3.1.   Sõnumite ülesehituse juhised

Nimetatud sõnumite struktuuri põhijooned võivad olla järgmised.

| Teabevahetuse etapp | Sõnumi sisu |
| --- | --- |
| Teabe edastamise põhjus |  | teavitamiseks |
|  | meetmete võtmiseks |

Teabevahetuse etapp

Sõnumi sisu

Teabe edastamise põhjus



teavitamiseks



meetmete võtmiseks

Vaatlusandmed

|  | Siin on |
| --- | --- |
|  | Ma nägin |
|  | Mul oli |
|  | Ma põrkasin kokku |



Siin on



Ma nägin



Mul oli



Ma põrkasin kokku

Asukoht

| — | liinil |
| --- | --- |

—

liinil

|  | ... (jaama nimi) |
| --- | --- |
|  | ... (konkreetne koht) |
|  | miiliposti/kilomeetriposti juures ... (number) |



... (jaama nimi)



... (konkreetne koht)



miiliposti/kilomeetriposti juures ... (number)

| — | minu rongi suhtes |
| --- | --- |

—

minu rongi suhtes

|  | veduk ... (number) |
| --- | --- |
|  | vagun ... (number) |



veduk ... (number)



vagun ... (number)

Olemus

| — | objekt |
| --- | --- |

—

objekt

| — | inimene |
| --- | --- |

—

inimene

...

(vt sõnastik)

Seisund

| — | paigal |
| --- | --- |

—

paigal

|  | seisab peal |
| --- | --- |
|  | lebab peal |
|  | on kukkunud peale |



seisab peal



lebab peal



on kukkunud peale

| — | liikuv |
| --- | --- |

—

liikuv

|  | kõnnib |
| --- | --- |
|  | jookseb |
|  | suunas |



kõnnib



jookseb



suunas

Asukoht rööbastee suhtes

Image

Image

Sõnumitele võib järgneda palve saada juhiseid.

Sõnumi sisu esitatakse nii asjaomase raudteeveo-ettevõtja valitud keeles kui ka raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeel(t)es.

3.2.   Raudteeterminite sõnastik

Raudteeveo-ettevõtja koostab iga võrgu kohta, kus ta ronge käitab, raudteeterminite sõnastiku. Selles esitatakse üldkasutatavad terminid raudteeveo-ettevõtja valitud keeles ning selle raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeeles, kelle infrastruktuuri kasutatakse.

Sõnastik koosneb kahest osast:

| — | terminite loend teemade kaupa; |
| --- | --- |

—

terminite loend teemade kaupa;

| — | terminite loend tähestikulises järjekorras. |
| --- | --- |

—

terminite loend tähestikulises järjekorras.

3.3.   Veeremi skeem

Kui raudteeveo-ettevõtja leiab, et tema tegevuses oleks sellest kasu, koostatakse käideldavat veeremit kirjeldav skeem. Selles loetletakse nimeliselt komponendid, mis võivad olla teemaks asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega suhtlemises, ning esitatakse standardterminite üldnimetused raudteeveo-ettevõtja valitud keeles ning selle raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeeles, kelle infrastruktuuri kasutatakse.

3.4.   Infrastruktuuriseadmete (rööbastee, toiteallikas jne) kirjeldus

Kui raudteeveo-ettevõtja leiab, et tema tegevuses oleks sellest kasu, koostatakse kasutatava marsruudi infrastruktuuriseadmete (rööbastee, toiteallikas jne) omaduste kirjeldus. Selles loetletakse nimeliselt komponendid, mis võivad olla teemaks asjaomas(t)e raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja(te)ga suhtlemisel. Selles tuleb esitada standardterminite üldnimetused raudteeveo-ettevõtja valitud keeles ning selle raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeeles, kelle infrastruktuuri kasutatakse.

4.   SUULISTE TEADETE LIIGID JA STRUKTUUR

4.1.   Hädateated

Hädateadete eesmärk on anda kiireloomulisi tööjuhiseid, mis on otseselt seotud raudteeohutusega.

Arusaamatuse vältimiseks tuleb teateid alati üks kord korrata.

Saadetavad põhiteated on nimetatud allpool ning liigitatud vajaduste alusel.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib oma tegevusega seotud vajadustest lähtuvalt kehtestada ka teisi hädateateid.

Hädateadetele võib järgneda kirjalik käsk (vt alapunkt 2).

Hädateadetes kasutatava teksti liigi võib sätestada juhi käsiraamatu 1. liites „Sideprotseduuride juhend” ja rongide liikumislube andvatele töötajatele ette nähtud dokumentatsioonis.

4.2.   Keskuse saadetavad või juhi saadetavad teated

| a) | On vaja seisata kõik rongid
  Kõikide rongide seiskamise vajadusest tuleb teada anda helisignaaliga; kui see ei ole võimalik, tuleb kasutada järgmist fraasi:

  Vajaduse korral täpsustatakse teates andmed asukoha või piirkonna kohta.
  Kui võimalik, tuleb pärast seda teadet teatada kiiresti ka põhjus, hädaolukorra asukoht ja rongi identifitseerimistunnus:

  Takistus teel


  või tulekahju


  või ...

  (muu põhjus)


  liinil ... (km)


  (nimi)


  Rongi juht ...

  (number) |
| --- | --- |

a)

On vaja seisata kõik rongid

Kõikide rongide seiskamise vajadusest tuleb teada anda helisignaaliga; kui see ei ole võimalik, tuleb kasutada järgmist fraasi:

Vajaduse korral täpsustatakse teates andmed asukoha või piirkonna kohta.

Kui võimalik, tuleb pärast seda teadet teatada kiiresti ka põhjus, hädaolukorra asukoht ja rongi identifitseerimistunnus:

Takistus teel

või tulekahju

või ...

(muu põhjus)

liinil ... (km)

(nimi)

Rongi juht ...

(number)

| b) | On vaja seisata konkreetne rong

  Rong ... (liinil/rööbasteel)


  (nimi) (nimi/number)

  Sel juhul võib teatele lisada selle liini või rööbastee nime või numbri, kus rong sõidab. |
| --- | --- |

b)

On vaja seisata konkreetne rong

Rong ... (liinil/rööbasteel)

(nimi) (nimi/number)

Sel juhul võib teatele lisada selle liini või rööbastee nime või numbri, kus rong sõidab.

4.3.   Juhi saadetavad teated

On vaja energiaseadmed välja lülitada

Kui võimalik, tuleb pärast seda teadet teatada kiiresti ka põhjus, hädaolukorra asukoht ja rongi identifitseerimistunnus:

Koht ...

(km)

... liinil/rööbasteel

(nimi/number)

ja ... vahel ...

(jaam) (jaam)

Põhjus ...

Rongi juht ...

(number)

Sel juhul võib teatele lisada selle liini või rööbastee nime või numbri, kus rong sõidab.

Liide D

ANDMED, MIS PEAVAD OLEMA RAUDTEEVEO-ETTEVÕTJALE KÄTTESAADAVAD MARSRUUTIDE KOHTA, MIDA TA KAVATSEB KASUTADA

1. OSA.   RAUDTEEINFRASTRUKTUURI-ETTEVÕTJA ÜLDANDMED

1.1.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja(te) nimi(nimed) ja identifitseerimistunnus(ed)

1.2.   Riik (või riigid)

1.3.   Lühikirjeldus

1.4.   Üldiste käitamiseeskirjade ja normide loend (ning kuidas neid omandada)

2. OSA.   KAARDID JA SKEEMID

2.1.   Geograafiline kaart

| 2.1.1. | Marsruudid |
| --- | --- |

2.1.1.

Marsruudid

| 2.1.2. | Põhiasukohad (jaamad, sorteerimisjaamad, ristmikud, kaubaterminalid) |
| --- | --- |

2.1.2.

Põhiasukohad (jaamad, sorteerimisjaamad, ristmikud, kaubaterminalid)

2.2.   Liiniskeem

Skeemidel esitatavad andmed, millele vajadusel lisatakse tekst. Kui jaamade/sorteerimisjaamade/depoode kohta esitatakse eraldi skeem, võib liiniskeemis sisalduvat infot lihtsustada

| 2.2.1. | Andmed vahemaade kohta |
| --- | --- |

2.2.1.

Andmed vahemaade kohta

| 2.2.2. | Liinide, ümbersõitude, haruteede ja tupikute asukohad |
| --- | --- |

2.2.2.

Liinide, ümbersõitude, haruteede ja tupikute asukohad

| 2.2.3. | Liinidevahelised ühendused |
| --- | --- |

2.2.3.

Liinidevahelised ühendused

| 2.2.4. | Põhiasukohad (jaamad, sorteerimisjaamad, ristmikud, kaubaterminalid) |
| --- | --- |

2.2.4.

Põhiasukohad (jaamad, sorteerimisjaamad, ristmikud, kaubaterminalid)

| 2.2.5. | Kõigi püsisignaalide asukohad ja tähendused |
| --- | --- |

2.2.5.

Kõigi püsisignaalide asukohad ja tähendused

2.3.   Jaamade/sorteerimisjaamade/depoode skeemid (NB! Kehtib üksnes koostalitlusvõimelise liiklusega kohtade suhtes)

Asukohaspetsiifilistel skeemidel esitatavad andmed, millele vajaduse korral lisatakse tekst

| 2.3.1. | Asukoha nimi |
| --- | --- |

2.3.1.

Asukoha nimi

| 2.3.2. | Asukoha identifitseerimiskood |
| --- | --- |

2.3.2.

Asukoha identifitseerimiskood

| 2.3.3. | Koha liik (reisiterminal, kaubaterminal, sorteerimisjaam, depoo) |
| --- | --- |

2.3.3.

Koha liik (reisiterminal, kaubaterminal, sorteerimisjaam, depoo)

| 2.3.4. | Kõigi püsisignaalide asukohad ja tähendused |
| --- | --- |

2.3.4.

Kõigi püsisignaalide asukohad ja tähendused

| 2.3.5. | Rööbasteede, sealhulgas tupikute identifitseerimistunnused ja plaan |
| --- | --- |

2.3.5.

Rööbasteede, sealhulgas tupikute identifitseerimistunnused ja plaan

| 2.3.6. | Perroonide identifitseerimistunnused |
| --- | --- |

2.3.6.

Perroonide identifitseerimistunnused

| 2.3.7. | Perroonide pikkus |
| --- | --- |

2.3.7.

Perroonide pikkus

| 2.3.8. | Perroonide kõrgus |
| --- | --- |

2.3.8.

Perroonide kõrgus

| 2.3.9. | Haruteede identifitseerimistunnused |
| --- | --- |

2.3.9.

Haruteede identifitseerimistunnused

| 2.3.10. | Haruteede pikkus |
| --- | --- |

2.3.10.

Haruteede pikkus

| 2.3.11. | Elektritoite olemasolu |
| --- | --- |

2.3.11.

Elektritoite olemasolu

| 2.3.12. | Perrooni ääre ja rööbastee telgjoone vahekaugus rööpa pealispinna kõrgusel |
| --- | --- |

2.3.12.

Perrooni ääre ja rööbastee telgjoone vahekaugus rööpa pealispinna kõrgusel

| 2.3.13. | Puuetega reisijate juurdepääsu võimalus (reisijaamade puhul) |
| --- | --- |

2.3.13.

Puuetega reisijate juurdepääsu võimalus (reisijaamade puhul)

3. OSA.   KONKREETSETE LIINILÕIKUDE ANDMED

3.1.   Üldandmed

| 3.1.1. | Riik |
| --- | --- |

3.1.1.

Riik

| 3.1.2. | Liinilõigu identifitseerimiskood: siseriiklik kood |
| --- | --- |

3.1.2.

Liinilõigu identifitseerimiskood: siseriiklik kood

| 3.1.3. | Liinilõigu otspunkt 1 |
| --- | --- |

3.1.3.

Liinilõigu otspunkt 1

| 3.1.4. | Liinilõigu otspunkt 2 |
| --- | --- |

3.1.4.

Liinilõigu otspunkt 2

| 3.1.5. | Ajad, mil lõik on liikluseks avatud (kellaajad, kuupäevad, puhkepäevade erikord) |
| --- | --- |

3.1.5.

Ajad, mil lõik on liikluseks avatud (kellaajad, kuupäevad, puhkepäevade erikord)

| 3.1.6. | Raudtee-äärsed kaugusetähised (sagedus, välimus ja paigutus) |
| --- | --- |

3.1.6.

Raudtee-äärsed kaugusetähised (sagedus, välimus ja paigutus)

| 3.1.7. | Veoliik (kombineeritud, reisijate-, kauba-, ... vedu) |
| --- | --- |

3.1.7.

Veoliik (kombineeritud, reisijate-, kauba-, ... vedu)

| 3.1.8. | Lubatud piirkiirus(ed) |
| --- | --- |

3.1.8.

Lubatud piirkiirus(ed)

| 3.1.9. | Kõik muud vajalikud ohutusalased andmed |
| --- | --- |

3.1.9.

Kõik muud vajalikud ohutusalased andmed

| 3.1.10. | Kohalikud käitamise erinõuded (sealhulgas töötajate erikvalifikatsioon) |
| --- | --- |

3.1.10.

Kohalikud käitamise erinõuded (sealhulgas töötajate erikvalifikatsioon)

| 3.1.11. | Eripiirangud ohtlikele kaupadele |
| --- | --- |

3.1.11.

Eripiirangud ohtlikele kaupadele

| 3.1.12. | Spetsiaalsed lastipiirangud |
| --- | --- |

3.1.12.

Spetsiaalsed lastipiirangud

| 3.1.13. | Ajutiste tööde teatise näidis (ja selle saamise kord) |
| --- | --- |

3.1.13.

Ajutiste tööde teatise näidis (ja selle saamise kord)

| 3.1.14. | Märge ülekoormuse kohta liinilõigul (direktiivi 2001/14/EÜ artikkel 22) |
| --- | --- |

3.1.14.

Märge ülekoormuse kohta liinilõigul (direktiivi 2001/14/EÜ artikkel 22)

3.2.   Tehnilised eritingimused

| 3.2.1. | Infrastruktuuri KTK EÜ vastavustõendamine |
| --- | --- |

3.2.1.

Infrastruktuuri KTK EÜ vastavustõendamine

| 3.2.2. | Koostalitlusvõimelise liini kasutuselevõtu kuupäev |
| --- | --- |

3.2.2.

Koostalitlusvõimelise liini kasutuselevõtu kuupäev

| 3.2.3. | Võimalike erijuhtumite loend |
| --- | --- |

3.2.3.

Võimalike erijuhtumite loend

| 3.2.4. | Võimalike erandite loend |
| --- | --- |

3.2.4.

Võimalike erandite loend

| 3.2.5. | Rööpmelaius |
| --- | --- |

3.2.5.

Rööpmelaius

| 3.2.6. | Ehitusgabariit |
| --- | --- |

3.2.6.

Ehitusgabariit

| 3.2.7. | Maksimaalne teljekoormus |
| --- | --- |

3.2.7.

Maksimaalne teljekoormus

| 3.2.8. | Maksimaalne koormus jooksva meetri kohta |
| --- | --- |

3.2.8.

Maksimaalne koormus jooksva meetri kohta

| 3.2.9. | Teele mõjuvad põiksuunalised jõud |
| --- | --- |

3.2.9.

Teele mõjuvad põiksuunalised jõud

| 3.2.10. | Teele mõjuvad pikisuunalised jõud |
| --- | --- |

3.2.10.

Teele mõjuvad pikisuunalised jõud

| 3.2.11. | Minimaalne kõveriku raadius |
| --- | --- |

3.2.11.

Minimaalne kõveriku raadius

| 3.2.12. | Kallete protsent |
| --- | --- |

3.2.12.

Kallete protsent

| 3.2.13. | Kallete asukoht |
| --- | --- |

3.2.13.

Kallete asukoht

| 3.2.14. | Lubatav pidurdustõhusus pidurisüsteemidel, mis ei kasuta ratta ja rööpa haardumist |
| --- | --- |

3.2.14.

Lubatav pidurdustõhusus pidurisüsteemidel, mis ei kasuta ratta ja rööpa haardumist

| 3.2.15. | Sillad |
| --- | --- |

3.2.15.

Sillad

| 3.2.16. | Viaduktid |
| --- | --- |

3.2.16.

Viaduktid

| 3.2.17. | Tunnelid |
| --- | --- |

3.2.17.

Tunnelid

| 3.2.18. | Märkused |
| --- | --- |

3.2.18.

Märkused

3.3.   Energiavarustuse allsüsteem

| 3.3.1. | Energiavarustuse KTK EÜ vastavustõendamine |
| --- | --- |

3.3.1.

Energiavarustuse KTK EÜ vastavustõendamine

| 3.3.2. | Koostalitlusvõimelise liini kasutuselevõtu kuupäev |
| --- | --- |

3.3.2.

Koostalitlusvõimelise liini kasutuselevõtu kuupäev

| 3.3.3. | Võimalike erijuhtumite loend |
| --- | --- |

3.3.3.

Võimalike erijuhtumite loend

| 3.3.4. | Võimalike erandite loend |
| --- | --- |

3.3.4.

Võimalike erandite loend

| 3.3.5. | Toitesüsteemi liik (nt puudub, õhuliinid, 3. rööbas) |
| --- | --- |

3.3.5.

Toitesüsteemi liik (nt puudub, õhuliinid, 3. rööbas)

| 3.3.6. | Toitesüsteemi voolusagedus (nt vahelduvvool, alalisvool) |
| --- | --- |

3.3.6.

Toitesüsteemi voolusagedus (nt vahelduvvool, alalisvool)

| 3.3.7. | Miinimumpinge |
| --- | --- |

3.3.7.

Miinimumpinge

| 3.3.8. | Maksimumpinge |
| --- | --- |

3.3.8.

Maksimumpinge

| 3.3.9. | Konkreetsete elektrivedurite voolutarbimisega seotud piirangud |
| --- | --- |

3.3.9.

Konkreetsete elektrivedurite voolutarbimisega seotud piirangud

| 3.3.10. | Lisavedurite paigutusega seotud piirangud, et täita kontaktliini eraldusnõudeid (pantograafi asend) |
| --- | --- |

3.3.10.

Lisavedurite paigutusega seotud piirangud, et täita kontaktliini eraldusnõudeid (pantograafi asend)

| 3.3.11. | Elektriisolatsiooni meetod |
| --- | --- |

3.3.11.

Elektriisolatsiooni meetod

| 3.3.12. | Kontaktliini kõrgus |
| --- | --- |

3.3.12.

Kontaktliini kõrgus

| 3.3.13. | Kontaktliini lubatud kalle tee suhtes ja kalde muutused |
| --- | --- |

3.3.13.

Kontaktliini lubatud kalle tee suhtes ja kalde muutused

| 3.3.14. | Lubatavate pantograafide liik |
| --- | --- |

3.3.14.

Lubatavate pantograafide liik

| 3.3.15. | Minimaalne staatiline jõud |
| --- | --- |

3.3.15.

Minimaalne staatiline jõud

| 3.3.16. | Maksimaalne staatiline jõud |
| --- | --- |

3.3.16.

Maksimaalne staatiline jõud

| 3.3.17. | Neutraalsete lõikude asukoht |
| --- | --- |

3.3.17.

Neutraalsete lõikude asukoht

| 3.3.18. | Käitusteave |
| --- | --- |

3.3.18.

Käitusteave

| 3.3.19. | Pantograafide allalaskmine |
| --- | --- |

3.3.19.

Pantograafide allalaskmine

| 3.3.20. | Regeneratiivpidurduse tingimused |
| --- | --- |

3.3.20.

Regeneratiivpidurduse tingimused

| 3.3.21. | Rongi lubatav piirvool |
| --- | --- |

3.3.21.

Rongi lubatav piirvool

3.4.   Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

| 3.4.1. | Juhtkäskude ja signaalimise KTK EÜ vastavustõendamine |
| --- | --- |

3.4.1.

Juhtkäskude ja signaalimise KTK EÜ vastavustõendamine

| 3.4.2. | Koostalitlusvõimelise liini kasutuselevõtu kuupäev |
| --- | --- |

3.4.2.

Koostalitlusvõimelise liini kasutuselevõtu kuupäev

| 3.4.3. | Võimalike erijuhtumite loend |
| --- | --- |

3.4.3.

Võimalike erijuhtumite loend

| 3.4.4. | Võimalike erandite loend |
| --- | --- |

3.4.4.

Võimalike erandite loend

ERTMS/ETCS

| 3.4.5. | Kohaldamistasand |
| --- | --- |

3.4.5.

Kohaldamistasand

| 3.4.6. | Raudtee-äärsed lisafunktsioonid |
| --- | --- |

3.4.6.

Raudtee-äärsed lisafunktsioonid

| 3.4.7. | Rongis nõutavad lisafunktsioonid |
| --- | --- |

3.4.7.

Rongis nõutavad lisafunktsioonid

| 3.4.8. | Tarkvaraversiooni number |
| --- | --- |

3.4.8.

Tarkvaraversiooni number

| 3.4.9. | Versiooni kasutuselevõtu kuupäev |
| --- | --- |

3.4.9.

Versiooni kasutuselevõtu kuupäev

ERTMS/GSM-R raadio

| 3.4.10. | FRSiga ette nähtud lisafunktsioonid |
| --- | --- |

3.4.10.

FRSiga ette nähtud lisafunktsioonid

| 3.4.11. | Versiooni number |
| --- | --- |

3.4.11.

Versiooni number

| 3.4.12. | Versiooni kasutuselevõtu kuupäev |
| --- | --- |

3.4.12.

Versiooni kasutuselevõtu kuupäev

ERTMSi/ETCSi 1. aste sõidusignaalide uuendamise funktsiooniga

| 3.4.13. | Veeremil nõutavad tehnilised seadmed |
| --- | --- |

3.4.13.

Veeremil nõutavad tehnilised seadmed

B-klassi rongikaitsesüsteem, juht- ja hoiatussüsteem(id)

| 3.4.14. | B-klassi süsteemide kasutamise siseriiklikud eeskirjad (+ kuidas neid saada) |
| --- | --- |

3.4.14.

B-klassi süsteemide kasutamise siseriiklikud eeskirjad (+ kuidas neid saada)

Liinisüsteem

| 3.4.15. | Vastutav liikmesriik |
| --- | --- |

3.4.15.

Vastutav liikmesriik

| 3.4.16. | Süsteemi nimetus |
| --- | --- |

3.4.16.

Süsteemi nimetus

| 3.4.17. | Tarkvaraversiooni number |
| --- | --- |

3.4.17.

Tarkvaraversiooni number

| 3.4.18. | Versiooni kasutuselevõtu kuupäev |
| --- | --- |

3.4.18.

Versiooni kasutuselevõtu kuupäev

| 3.4.19. | Kehtivusaja lõpp |
| --- | --- |

3.4.19.

Kehtivusaja lõpp

| 3.4.20. | Üheaegselt nõutav rohkem kui üks süsteem |
| --- | --- |

3.4.20.

Üheaegselt nõutav rohkem kui üks süsteem

| 3.4.21. | Rongisisene süsteem |
| --- | --- |

3.4.21.

Rongisisene süsteem

B-klassi raadiosüsteem

| 3.4.22. | Vastutav liikmesriik |
| --- | --- |

3.4.22.

Vastutav liikmesriik

| 3.4.23. | Süsteemi nimetus |
| --- | --- |

3.4.23.

Süsteemi nimetus

| 3.4.24. | Versiooni number |
| --- | --- |

3.4.24.

Versiooni number

| 3.4.25. | Versiooni kasutuselevõtu kuupäev |
| --- | --- |

3.4.25.

Versiooni kasutuselevõtu kuupäev

| 3.4.26. | Kehtivusaja lõpp |
| --- | --- |

3.4.26.

Kehtivusaja lõpp

| 3.4.27. | Eritingimused erinevate B-klassi rongikaitse-, juhtimis- ja hoiatussüsteemide vaheliseks ümberlülitamiseks |
| --- | --- |

3.4.27.

Eritingimused erinevate B-klassi rongikaitse-, juhtimis- ja hoiatussüsteemide vaheliseks ümberlülitamiseks

| 3.4.28. | ERTMS/ETCS- ja B-klassi süsteemide vahelise ümberlülitamise tehnilised eritingimused |
| --- | --- |

3.4.28.

ERTMS/ETCS- ja B-klassi süsteemide vahelise ümberlülitamise tehnilised eritingimused

| 3.4.29. | Eri raadiosüsteemide vahelise ümberlülitamise eritingimused |
| --- | --- |

3.4.29.

Eri raadiosüsteemide vahelise ümberlülitamise eritingimused

Tehniliselt halvenenud olukorrad:

| 3.4.30. | ERTMS/ETCS |
| --- | --- |

3.4.30.

ERTMS/ETCS

| 3.4.31. | B-klassi rongikaitsesüsteem, juht- ja hoiatussüsteem |
| --- | --- |

3.4.31.

B-klassi rongikaitsesüsteem, juht- ja hoiatussüsteem

| 3.4.32. | ERTMS/GSM-R |
| --- | --- |

3.4.32.

ERTMS/GSM-R

| 3.4.33. | B-klassi raadiosüsteem |
| --- | --- |

3.4.33.

B-klassi raadiosüsteem

| 3.4.34. | Raudtee-äärsed signaalseadmed |
| --- | --- |

3.4.34.

Raudtee-äärsed signaalseadmed

Pidurdustõhususega seotud kiirusepiirangud

| 3.4.35. | ERTMS/ETCS |
| --- | --- |

3.4.35.

ERTMS/ETCS

| 3.4.36. | B-klassi rongikaitsesüsteemid, juht- ja hoiatussüsteemid |
| --- | --- |

3.4.36.

B-klassi rongikaitsesüsteemid, juht- ja hoiatussüsteemid

B-klassi süsteemi toimimise siseriiklikud eeskirjad

| 3.4.37. | Pidurdustõhususega seotud siseriiklikud eeskirjad |
| --- | --- |

3.4.37.

Pidurdustõhususega seotud siseriiklikud eeskirjad

| 3.4.38. | Muud siseriiklikud eeskirjad, nt UIC infolehe 512 kohased andmed (1. jaanuar 1979 (8. väljaanne) ja 2 muudatust) |
| --- | --- |

3.4.38.

Muud siseriiklikud eeskirjad, nt UIC infolehe 512 kohased andmed (1. jaanuar 1979 (8. väljaanne) ja 2 muudatust)

Infrastruktuuri juhtkäskude ja signaalimisseadmete EMC-taluvus

| 3.4.39. | Euroopa standardite kohaselt kehtestatav nõue |
| --- | --- |

3.4.39.

Euroopa standardite kohaselt kehtestatav nõue

| 3.4.40. | Pöörisvoolpidurite lubatavus |
| --- | --- |

3.4.40.

Pöörisvoolpidurite lubatavus

| 3.4.41. | Magnetpidurite lubatavus |
| --- | --- |

3.4.41.

Magnetpidurite lubatavus

| 3.4.42. | Nõuded rakendatud eranditega seotud tehnilistele lahendustele |
| --- | --- |

3.4.42.

Nõuded rakendatud eranditega seotud tehnilistele lahendustele

3.5.   Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem

| 3.5.1. | Käitamise ja liikluskorralduse KTK (OPE KTK) EÜ vastavustõendamine |
| --- | --- |

3.5.1.

Käitamise ja liikluskorralduse KTK (OPE KTK) EÜ vastavustõendamine

| 3.5.2. | Koostalitlusvõimelise liini kasutuselevõtu kuupäev |
| --- | --- |

3.5.2.

Koostalitlusvõimelise liini kasutuselevõtu kuupäev

| 3.5.3. | Võimalike erijuhtumite loend |
| --- | --- |

3.5.3.

Võimalike erijuhtumite loend

| 3.5.4. | Võimalike erandite loend |
| --- | --- |

3.5.4.

Võimalike erandite loend

| 3.5.5. | Keel, mida kasutatakse ohutuse seisukohalt oluliseks teabevahetuseks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatega |
| --- | --- |

3.5.5.

Keel, mida kasutatakse ohutuse seisukohalt oluliseks teabevahetuseks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatega

| 3.5.6. | Erilised kliimatingimused ja seonduvad eeskirjad |
| --- | --- |

3.5.6.

Erilised kliimatingimused ja seonduvad eeskirjad

E liide

KEELEOSKUSE JA TEABEVAHETUSE TASE

Suulise keeleoskuse võib jagada viiele tasemele:

| Tase | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 5 | — | oskus kohandada rääkimisviisi vestluskaaslase järgi |

Tase

Kirjeldus

5

—

oskus kohandada rääkimisviisi vestluskaaslase järgi

| — | oskus esitada arvamust |
| --- | --- |

—

oskus esitada arvamust

| — | oskus läbi rääkida |
| --- | --- |

—

oskus läbi rääkida

| — | oskus veenda |
| --- | --- |

—

oskus veenda

| — | oskus anda nõu |
| --- | --- |

—

oskus anda nõu

4

| — | oskus toime tulla täiesti ootamatute olukordadega |
| --- | --- |

—

oskus toime tulla täiesti ootamatute olukordadega

| — | oskus teha oletusi |
| --- | --- |

—

oskus teha oletusi

| — | oskus väljendada põhjendatud seisukohta |
| --- | --- |

—

oskus väljendada põhjendatud seisukohta

3

| — | oskus toime tulla ettenägematu asjaoluga seotud praktiliste olukordadega |
| --- | --- |

—

oskus toime tulla ettenägematu asjaoluga seotud praktiliste olukordadega

| — | oskus kirjeldada |
| --- | --- |

—

oskus kirjeldada

| — | oskus pidada lihtsat vestlust |
| --- | --- |

—

oskus pidada lihtsat vestlust

2

| — | oskus toime tulla lihtsate praktiliste olukordadega |
| --- | --- |

—

oskus toime tulla lihtsate praktiliste olukordadega

| — | oskus esitada küsimusi |
| --- | --- |

—

oskus esitada küsimusi

| — | oskus küsimustele vastata |
| --- | --- |

—

oskus küsimustele vastata

1

| — | oskus rääkida päheõpitud lausetega |
| --- | --- |

—

oskus rääkida päheõpitud lausetega

F liide

Kasutamata

G liide

Kasutamata

H liide

Kasutamata

I liide

Kasutamata

J liide

RONGI SAATMISEKS VAJALIKU KUTSEKVALIFIKATSIOONI MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDNÕUDED

| a) | Käesolev liide, mida tuleb lugeda koostoimes punktidega 4.6. ja 4.7., sisaldab nende elementide loendit, mida peetakse vajalikuks rongi saatmiseks TENis. |
| --- | --- |

a)

Käesolev liide, mida tuleb lugeda koostoimes punktidega 4.6. ja 4.7., sisaldab nende elementide loendit, mida peetakse vajalikuks rongi saatmiseks TENis.

| b) | Väljend „kutsekvalifikatsioon” tähistab käesolevas KTKs neid elemente, mida peetakse vajalikuks, et tagada töötajate koolitatus ning võime mõista ja täita oma ülesandeid. |
| --- | --- |

b)

Väljend „kutsekvalifikatsioon” tähistab käesolevas KTKs neid elemente, mida peetakse vajalikuks, et tagada töötajate koolitatus ning võime mõista ja täita oma ülesandeid.

| c) | Eeskirju ja protseduure kohaldatakse täidetava ülesande ning ülesannet täitva isiku suhtes. Ülesandeid võib täita iga selleks volitatud kvalifitseeritud isik, olenemata nimetustest, ametinimetustest või ametiastmetest, mida kasutatakse eeskirjades või protseduurides või mida kasutab konkreetne äriühing. |
| --- | --- |

c)

Eeskirju ja protseduure kohaldatakse täidetava ülesande ning ülesannet täitva isiku suhtes. Ülesandeid võib täita iga selleks volitatud kvalifitseeritud isik, olenemata nimetustest, ametinimetustest või ametiastmetest, mida kasutatakse eeskirjades või protseduurides või mida kasutab konkreetne äriühing.

| d) | Iga selleks volitatud kvalifitseeritud isik peab täitma kõik täidetava ülesandega seotud eeskirjad ja protseduurid. |
| --- | --- |

d)

Iga selleks volitatud kvalifitseeritud isik peab täitma kõik täidetava ülesandega seotud eeskirjad ja protseduurid.

2.   AMETIALASED TEADMISED

Mis tahes volituste saamiseks on vaja sooritada algne eksam ning täita punktis 4.6. kirjeldatud kestva hindamise ja koolituse nõuded.

2.1.   Ametialased põhiteadmised

| a) | Raudteesüsteemi, sealhulgas allsüsteemide liideste ohutusjuhtimise üldpõhimõtted, mis on seotud konkreetse ülesandega |
| --- | --- |

a)

Raudteesüsteemi, sealhulgas allsüsteemide liideste ohutusjuhtimise üldpõhimõtted, mis on seotud konkreetse ülesandega

| b) | Reisijate või veose ning raudteel ja selle ümbruses viibivate inimeste ohutusega seotud üldtingimused |
| --- | --- |

b)

Reisijate või veose ning raudteel ja selle ümbruses viibivate inimeste ohutusega seotud üldtingimused

| c) | Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused |
| --- | --- |

c)

Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused

| d) | Raudteesüsteemi turvalisuse põhialused |
| --- | --- |

d)

Raudteesüsteemi turvalisuse põhialused

| e) | Isiklik ohutus, sealhulgas rööbasteel rongist lahkudes |
| --- | --- |

e)

Isiklik ohutus, sealhulgas rööbasteel rongist lahkudes

2.2.   Kasutatava infrastruktuuri käitamisprotseduuride ja ohutussüsteemide tundmine

| a) | Käitamisprotseduurid ja ohutusnõuded |
| --- | --- |

a)

Käitamisprotseduurid ja ohutusnõuded

| b) | Juhtkäskude ja signaalimise süsteem |
| --- | --- |

b)

Juhtkäskude ja signaalimise süsteem

| c) | Side põhimõtted ja ametlike teadete saatmise protseduur, sealhulgas sideseadmete kasutamine |
| --- | --- |

c)

Side põhimõtted ja ametlike teadete saatmise protseduur, sealhulgas sideseadmete kasutamine

2.3.   Veeremialased teadmised

| a) | Reisivagunites olevad seadmed |
| --- | --- |

a)

Reisivagunites olevad seadmed

| b) | Pisivigade parandamine veeremi reisijatele ette nähtud ruumides vastavalt raudteeveo-ettevõtja nõuetele |
| --- | --- |

b)

Pisivigade parandamine veeremi reisijatele ette nähtud ruumides vastavalt raudteeveo-ettevõtja nõuetele

2.4.   Marsruudi tundmine

| a) | Käitamisprotseduurid (nt rongi lähetamise meetodid) konkreetsetes kohtades (signaalid, jaamaseadmed jne) |
| --- | --- |

a)

Käitamisprotseduurid (nt rongi lähetamise meetodid) konkreetsetes kohtades (signaalid, jaamaseadmed jne)

| b) | Jaamad, kus reisijad võivad maha minna või peale tulla |
| --- | --- |

b)

Jaamad, kus reisijad võivad maha minna või peale tulla

| c) | Liinide marsruudile iseloomulikud kohalikud käitamis- ja hädaprotseduurid |
| --- | --- |

c)

Liinide marsruudile iseloomulikud kohalikud käitamis- ja hädaprotseduurid

3.   TEADMISTE RAKENDAMISE OSKUS

| a) | Väljumiseelsed kontrollid, sealhulgas pidurikatsetused ja uste nõuetekohane sulgumine |
| --- | --- |

a)

Väljumiseelsed kontrollid, sealhulgas pidurikatsetused ja uste nõuetekohane sulgumine

| b) | Väljumisprotseduurid |
| --- | --- |

b)

Väljumisprotseduurid

| c) | Reisijatega suhtlemine, eelkõige reisijate ohutusega seotud olukordades |
| --- | --- |

c)

Reisijatega suhtlemine, eelkõige reisijate ohutusega seotud olukordades

| d) | Halvenenud käitamistingimused |
| --- | --- |

d)

Halvenenud käitamistingimused

| e) | Reisijateruumides potentsiaalsete vigade hindamine ja reageerimine vastavalt eeskirjadele ja protseduuridele |
| --- | --- |

e)

Reisijateruumides potentsiaalsete vigade hindamine ja reageerimine vastavalt eeskirjadele ja protseduuridele

| f) | Eeskirjade ja protseduuridega ette nähtud või juhi abistamiseks vajalikud kaitse- ja hoiatusmeetmed |
| --- | --- |

f)

Eeskirjade ja protseduuridega ette nähtud või juhi abistamiseks vajalikud kaitse- ja hoiatusmeetmed

| g) | Reisijate evakueerimine ja ohutus, eelkõige juhul, kui nad peavad viibima rööbasteel või selle läheduses |
| --- | --- |

g)

Reisijate evakueerimine ja ohutus, eelkõige juhul, kui nad peavad viibima rööbasteel või selle läheduses

| h) | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatega suhtlemine juhtudel, kus rongisaatja abistab juhti evakueerimise korral |
| --- | --- |

h)

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajatega suhtlemine juhtudel, kus rongisaatja abistab juhti evakueerimise korral

| i) | Kõikidest rongi käitamise, infrastruktuuri seisundiga jms seotud ebaharilikest olukordadest teatamine. Vajaduse korral tuleb teated esitada kirjalikult raudteeveo-ettevõtja valitud keeles. |
| --- | --- |

i)

Kõikidest rongi käitamise, infrastruktuuri seisundiga jms seotud ebaharilikest olukordadest teatamine. Vajaduse korral tuleb teated esitada kirjalikult raudteeveo-ettevõtja valitud keeles.

K liide

Kasutamata

L liide

RONGIDE ETTEVALMISTAMISEKS VAJALIKU KUTSEKVALIFIKATSIOONI MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDNÕUDED

Käesolev liide, mida tuleb lugeda koostoimes punktiga 4.6, sisaldab nende elementide loendit, mida peetakse vajalikuks rongi ettevalmistamiseks TENis.

| a) | Väljend „kutsekvalifikatsioon” tähistab käesolevas KTKs neid elemente, mida peetakse vajalikuks, et tagada töötajate koolitatus ning võime mõista ja täita oma ülesandeid. |
| --- | --- |

a)

Väljend „kutsekvalifikatsioon” tähistab käesolevas KTKs neid elemente, mida peetakse vajalikuks, et tagada töötajate koolitatus ning võime mõista ja täita oma ülesandeid.

| b) | Eeskirju ja protseduure kohaldatakse täidetava ülesande ning ülesannet täitva isiku suhtes. Ülesandeid võib täita iga selleks volitatud kvalifitseeritud isik, olenemata nimetustest, ametinimetustest või ametiastmetest, mida kasutatakse eeskirjades või protseduurides või mida kasutab konkreetne äriühing. |
| --- | --- |

b)

Eeskirju ja protseduure kohaldatakse täidetava ülesande ning ülesannet täitva isiku suhtes. Ülesandeid võib täita iga selleks volitatud kvalifitseeritud isik, olenemata nimetustest, ametinimetustest või ametiastmetest, mida kasutatakse eeskirjades või protseduurides või mida kasutab konkreetne äriühing.

| c) | Iga selleks volitatud kvalifitseeritud isik peab täitma kõik täidetava ülesandega seotud eeskirjad ja protseduurid. |
| --- | --- |

c)

Iga selleks volitatud kvalifitseeritud isik peab täitma kõik täidetava ülesandega seotud eeskirjad ja protseduurid.

2.   AMETIALASED TEADMISED

Mis tahes volituste saamiseks on vaja sooritada algne eksam ning täita punktis 4.6 kirjeldatud kestva hindamise ja koolituse nõuded.

2.1.   Ametialased põhiteadmised

| a) | Raudteesüsteemi, sealhulgas allsüsteemide liideste ohutusjuhtimise üldpõhimõtted, mis on seotud konkreetse ülesandega |
| --- | --- |

a)

Raudteesüsteemi, sealhulgas allsüsteemide liideste ohutusjuhtimise üldpõhimõtted, mis on seotud konkreetse ülesandega

| b) | Reisijate ja/või veoste, sealhulgas ohtlike kaupade ja eriveoste ohutusega seotud üldtingimused |
| --- | --- |

b)

Reisijate ja/või veoste, sealhulgas ohtlike kaupade ja eriveoste ohutusega seotud üldtingimused

| c) | Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused |
| --- | --- |

c)

Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused

| d) | Raudteesüsteemi turvalisuse põhialused |
| --- | --- |

d)

Raudteesüsteemi turvalisuse põhialused

| e) | Isiklik ohutus rööbasteel või selle läheduses viibides |
| --- | --- |

e)

Isiklik ohutus rööbasteel või selle läheduses viibides

| f) | Side põhimõtted ja ametlike teadete saatmise protseduur, sealhulgas sideseadmete kasutamine |
| --- | --- |

f)

Side põhimõtted ja ametlike teadete saatmise protseduur, sealhulgas sideseadmete kasutamine

2.2.   Kasutatava infrastruktuuri käitamisprotseduuride ja ohutussüsteemide tundmine

| a) | Rongide käitamine harilikes, halvenenud ja hädaolukordades |
| --- | --- |

a)

Rongide käitamine harilikes, halvenenud ja hädaolukordades

| b) | Käitamisprotsessid konkreetsetes kohtades (signaalimine, jaama/depoo/sorteerimisjaama seadmed) ja ohutuseeskirjad |
| --- | --- |

b)

Käitamisprotsessid konkreetsetes kohtades (signaalimine, jaama/depoo/sorteerimisjaama seadmed) ja ohutuseeskirjad

| c) | Kohalik käitamiskord |
| --- | --- |

c)

Kohalik käitamiskord

2.3.   Rongi seadmete tundmine

| a) | Vaguni- ja veduriseadmete funktsioon ja kasutamine |
| --- | --- |

a)

Vaguni- ja veduriseadmete funktsioon ja kasutamine

| b) | Tehnoülevaatuse vajaduse väljaselgitamine ja ülevaatuse korraldamine |
| --- | --- |

b)

Tehnoülevaatuse vajaduse väljaselgitamine ja ülevaatuse korraldamine

3.   TEADMISTE RAKENDAMISE OSKUS

| a) | Rongi koosseisu eeskirjade, pidurdusnormide, laadimiseeskirjade jne rakendamine, et tagada rongi töökorras olek |
| --- | --- |

a)

Rongi koosseisu eeskirjade, pidurdusnormide, laadimiseeskirjade jne rakendamine, et tagada rongi töökorras olek

| b) | Veeremil olevast märgistusest ja siltidest arusaamine |
| --- | --- |

b)

Veeremil olevast märgistusest ja siltidest arusaamine

| c) | Rongi andmete kindlaksmääramine ja kättesaadavaks tegemine |
| --- | --- |

c)

Rongi andmete kindlaksmääramine ja kättesaadavaks tegemine

| d) | Rongimeeskonnaga suhtlemine |
| --- | --- |

d)

Rongimeeskonnaga suhtlemine

| e) | Rongiliikluse juhtimise eest vastutavate töötajatega suhtlemine |
| --- | --- |

e)

Rongiliikluse juhtimise eest vastutavate töötajatega suhtlemine

| f) | Halvenenud käitamistingimused, eriti juhul, kui need mõjutavad rongide ettevalmistamist |
| --- | --- |

f)

Halvenenud käitamistingimused, eriti juhul, kui need mõjutavad rongide ettevalmistamist

| g) | Eeskirjade ja protseduuridega ette nähtud või konkreetses kohas kohalike protseduuridega ette nähtud kaitse- ja hoiatusmeetmed |
| --- | --- |

g)

Eeskirjade ja protseduuridega ette nähtud või konkreetses kohas kohalike protseduuridega ette nähtud kaitse- ja hoiatusmeetmed

| h) | Meetmed, mis tuleb võtta ohtlike kaupade veoga seotud vahejuhtumite puhul (vastavalt vajadusele) |
| --- | --- |

h)

Meetmed, mis tuleb võtta ohtlike kaupade veoga seotud vahejuhtumite puhul (vastavalt vajadusele)

M liide

Kasutamata

N liide

Kasutamata

O liide

Kasutamata

P liide

„0” OSA –   VEEREMIÜKSUSE IDENTIFITSEERIMISTUNNUS

Üldised tähelepanekud

| 1. | Käesolevas liites kirjeldatakse numbrit ja seonduvat märgistust, mis paigutatakse hästinähtavalt veeremiüksuse külge, et võimaldada seda käitamise ajal eksimatult identifitseerida. Selles ei kirjeldata muid numbreid või tähiseid, mis graveeritakse või kinnitatakse tootmise ajal püsivalt veeremi šassiile või põhikomponentidele. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas liites kirjeldatakse numbrit ja seonduvat märgistust, mis paigutatakse hästinähtavalt veeremiüksuse külge, et võimaldada seda käitamise ajal eksimatult identifitseerida. Selles ei kirjeldata muid numbreid või tähiseid, mis graveeritakse või kinnitatakse tootmise ajal püsivalt veeremi šassiile või põhikomponentidele.

| 2. | Numbri ja seonduva märgistuse vastavus käesolevas liites kirjeldatule ei ole kohustuslik:






  — | veeremiüksustele, mida kasutatakse üksnes võrkudes, mis käesoleva KTK rakendusalasse ei kuulu; |
| --- | --- | --- |

2.

Numbri ja seonduva märgistuse vastavus käesolevas liites kirjeldatule ei ole kohustuslik:

—

veeremiüksustele, mida kasutatakse üksnes võrkudes, mis käesoleva KTK rakendusalasse ei kuulu;

| — | ajaloolistele veeremiüksustele; |
| --- | --- |

—

ajaloolistele veeremiüksustele;

| — | veeremiüksustele, mida üldjuhul ei kasutata ega veeta käesoleva KTK rakendusalasse kuuluvates võrkudes. |
| --- | --- |

—

veeremiüksustele, mida üldjuhul ei kasutata ega veeta käesoleva KTK rakendusalasse kuuluvates võrkudes.

Kõnealustel veeremiüksustel peab siiski olema ajutine number, mis võimaldab nende käitamist.

Standardnumber ja seonduvad lühendid

Igale raudteeveeremile antakse 12kohaline number (standardnumber), mille struktuur on järgmine:

| Veeremi liik | Veeremiüksuse liik ja koostalitlusvõime
  [2 numbrit] | Riik, kus veeremiüksus on registreeritud
  [2 numbrit] | Tehnilised näitajad
  [4 numbrit] | Seerianumber
  [3 numbrit] | Kontrollnumber
  [1 number] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vagunid | 00 kuni 09
  10 kuni 19
  20 kuni 29
  30 kuni 39
  40 kuni 49
  80 kuni 89

  [täpsed andmed 6. osas] | 01 kuni 99

  [täpsed andmed 4. osas] | 0000 kuni 9999

  [täpsed andmed 9. osas] | 001 kuni 999 | 0 kuni 9

  [täpsed andmed 3. osas] |
| Reisivagunid | 50 kuni 59
  60 kuni 69
  70 kuni 79

  [täpsed andmed 7. osas] | 0000 kuni 9999

  [täpsed andmed 10. osas] | 001 kuni 999 |
| Vedav veerem | 90 kuni 99

  [täpsed andmed 8. osas] | 0000001 kuni 8999999

  [nende numbrite tähenduse määravad liikmesriigid hiljem kindlaks kahe- või mitmepoolsete lepingutega] |
| Eriveerem | 9000 kuni 9999

  [täpsed andmed 11. osas] | 001 kuni 999 |

Veeremi liik

Veeremiüksuse liik ja koostalitlusvõime

[2 numbrit]

Riik, kus veeremiüksus on registreeritud

[2 numbrit]

Tehnilised näitajad

[4 numbrit]

Seerianumber

[3 numbrit]

Kontrollnumber

[1 number]

Vagunid

00 kuni 09

10 kuni 19

20 kuni 29

30 kuni 39

40 kuni 49

80 kuni 89

[täpsed andmed 6. osas]

01 kuni 99

[täpsed andmed 4. osas]

0000 kuni 9999

[täpsed andmed 9. osas]

001 kuni 999

0 kuni 9

[täpsed andmed 3. osas]

Reisivagunid

50 kuni 59

60 kuni 69

70 kuni 79

[täpsed andmed 7. osas]

0000 kuni 9999

[täpsed andmed 10. osas]

001 kuni 999

Vedav veerem

90 kuni 99

[täpsed andmed 8. osas]

0000001 kuni 8999999

[nende numbrite tähenduse määravad liikmesriigid hiljem kindlaks kahe- või mitmepoolsete lepingutega]

Eriveerem

9000 kuni 9999

[täpsed andmed 11. osas]

001 kuni 999

Konkreetses riigis piisab veeremiüksuse eksimatuks identifitseerimiseks vagunite, reisivagunite, jõuallikaga veeremi (1) ja eriveeremi (2) seas tehniliste omaduste ja seerianumbri seitsmest numbrist.

Numbrile lisandub tähestikuline märgistus:

| — | koostalitlusvõimega seotud märgistus (täpsed andmed 5. osas); |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõimega seotud märgistus (täpsed andmed 5. osas);

| — | selle riigi lühend, kus veeremiüksus on registreeritud (täpsed andmed 4. osas); |
| --- | --- |

—

selle riigi lühend, kus veeremiüksus on registreeritud (täpsed andmed 4. osas);

| — | valdaja (3) lühend (täpsed andmed 1. osas); |
| --- | --- |

—

valdaja (3) lühend (täpsed andmed 1. osas);

| — | tehniliste omaduste lühend (täpsed andmed reisivagunite kohta 13. osas, vagunite kohta 12. osas , eriveeremi kohta 14. osas). |
| --- | --- |

—

tehniliste omaduste lühend (täpsed andmed reisivagunite kohta 13. osas, vagunite kohta 12. osas , eriveeremi kohta 14. osas).

Tehnilisi omadusi, koode ja lühendeid haldavad üks või mitu asutust (edaspidi „keskasutus”), mille kohta teeb ettepaneku ERA (Euroopa Raudteeagentuur) oma 2005. aasta tööprogrammi tegevuse nr 15 põhjal.

Numbri määramine

Numbrite haldamise eeskirjade kohta teeb ettepaneku ERA oma 2005. aasta tööprogrammi tegevuse nr 15 põhjal.

1. OSA –   VEEREMIÜKSUSE VALDAJA TÄHIS

Veeremiüksuse valdaja tähise mõiste

Veeremiüksuse valdaja tähis (VKM) on 2–5kohaline tähtnumbriline kood (4) VKM märgitakse igale raudteeveeremile veereminumbri lähedale. VKM tähistab veeremi valdajat, kes on registreeritud veeremiregistris.

VKM on kordumatu igas käesoleva KTKga hõlmatud riigis, kes sõlmib kokkuleppe käesolevas KTKs sätestatud veeremiüksuse nummerdamise süsteemi ja veeremiüksuse valdaja tähise kasutamiseks.

Veeremiüksuse valdaja tähise vorm

VKM tähistab veeremiüksuse valdaja täisnime või lühendit, võimaluse korral äratuntaval kujul. Kasutada võib kõiki 26 ladina tähestiku tähte. VKMi tähed kirjutatakse suurtähtedena. Tähed, mis ei ole valdaja nimes sisalduvate sõnade esitähed, võib kirjutada väiketähtedena. Kordumatuse kontrollimisel suur- ja väiketähti ei eristata.

Tähed võivad sisaldada diakriitilisi märke (5) Kordumatuse kontrollimisel tähtedes kasutatud diakriitilisi märke arvesse ei võeta.

Veeremiüksusele, mille valdajate asukohariigis ei kasutata ladina tähestikku, võib VKMi järele kaldkriipsuga („/”) eraldatult kanda VKMi vaste nende oma tähestikus. Andmete töötlemisel kõnealust VKMi vastet arvesse ei võeta.

Veeremiüksuse valdaja tähise kasutamise erand

Liikmesriigid võivad soovi korral kohaldada järgmisi erandeid.

VKMi ei nõuta veeremiüksuse puhul, mille nummerdussüsteem ei vasta käesolevale liitele (vt 0 osa punkt 2). Sellest olenemata tuleb nõuetekohased andmed veeremiüksuse valdaja kohta esitada organisatsioonidele, kes on seotud selle veeremiüksuse kasutamisega käesoleva KTK rakendusalasse kuuluvates võrkudes.

Kui veeremiüksusele on märgitud täisnimi ja aadress, ei nõuta VKMi:

| — | nende valdajate veeremiüksuselt, kelle veeremipargi väiksuse tõttu ei ole VKMi kasutamine vajalik; |
| --- | --- |

—

nende valdajate veeremiüksuselt, kelle veeremipargi väiksuse tõttu ei ole VKMi kasutamine vajalik;

| — | infrastruktuuri hooldamise eriveeremilt. |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri hooldamise eriveeremilt.

VKMi ei nõuta üksnes riigisiseses raudteeliikluses kasutatavate vedurite, mootorrongide ja reisivagunite puhul, kui:

| — | neile on märgitud valdaja logo ning logo sisaldab samu hõlpsasti äratuntavaid tähti kui VKM; |
| --- | --- |

—

neile on märgitud valdaja logo ning logo sisaldab samu hõlpsasti äratuntavaid tähti kui VKM;

| — | neile on märgitud hõlpsasti äratuntav logo, mida liikmesriigi pädev asutus tunnustab VKMiga samaväärsena. |
| --- | --- |

—

neile on märgitud hõlpsasti äratuntav logo, mida liikmesriigi pädev asutus tunnustab VKMiga samaväärsena.

Kui ettevõtte logo kasutatakse VKMiga üheaegselt kõrvuti, kehtib üksnes VKM ning logo arvesse ei võeta.

Sätted veeremiüksuse valdaja tähise määramise kohta

Veeremiüksuse valdajale võib anda rohkem kui ühe VKMi, kui:

| — | veeremiüksuse valdaja ametlik nimi on rohkem kui ühes keeles; |
| --- | --- |

—

veeremiüksuse valdaja ametlik nimi on rohkem kui ühes keeles;

| — | veeremiüksuse valdajal on mõistlik põhjus eri veeremiparkide eristamiseks oma organisatsiooni sees. |
| --- | --- |

—

veeremiüksuse valdajal on mõistlik põhjus eri veeremiparkide eristamiseks oma organisatsiooni sees.

Kontsernile võib anda ühe VKMi, kui:

| — | kontsern kuulub ühele korporatiivsele struktuurile, mis on määranud ja volitanud oma struktuuris ühe organisatsiooni kõikide teiste nimel tegutsema; |
| --- | --- |

—

kontsern kuulub ühele korporatiivsele struktuurile, mis on määranud ja volitanud oma struktuuris ühe organisatsiooni kõikide teiste nimel tegutsema;

| — | kontsern on volitanud enda nimel tegutsema ühe iseseisva juriidilise isiku ja valdajaks on see juriidiline isik. |
| --- | --- |

—

kontsern on volitanud enda nimel tegutsema ühe iseseisva juriidilise isiku ja valdajaks on see juriidiline isik.

Veeremiüksuse valdaja tähiste register ja määramise kord

VKMide register on avalik ja seda uuendatakse reaalajas.

VKMi saamise taotlus esitatakse taotleja liikmesriigi pädevale asutusele, kes edastab selle keskasutusele. VKMi võib kasutada pärast seda, kui keskasutus on selle avaldanud.

VKMi valdaja peab liikmesriigi pädevat asutust teavitama VKMi kasutamise lõpetamisest ning pädev asutus edastab vastavad andmed keskasutusele. VKM tunnistatakse kehtetuks, kui valdaja on tõendanud, et kogu asjaomase veeremiüksuse märgistust on muudetud. Järgmise kümne aasta jooksul sama VKMi uuesti välja ei anta, välja arvatud algsele valdajale või tema taotlusel mõnele teisele teisele valdajale.

VKMi võib üle anda teisele valdajale, kes on algse valdaja õigusjärglane. VKM kehtib seni, kui valdaja muudab oma nime selliselt, et nimi ei sarnane VKMiga.

Esimene VKMide loend koostatakse raudteeveo-ettevõtjate olemasolevate lühendite põhjal.

VKMi kohaldatakse pärast vastava KTK jõustumist kõikide uute vagunite suhtes. Olemasolevate vagunite puhul tuleb VKM võtta kasutusele 31. detsembriks 2013. Kui veeremiüksusele märgitud VKM ja siseriiklikus raudteeveeremi registris (NVR) märgitud andmed ei ole omavahel kooskõlas, on NVRi tehtud kanne ülimuslik.

2. OSA –   NUMBRI JA SEONDUVA TÄHTMÄRGISTUSE KANDMINE VEEREMIÜKSUSE KERELE

Välismärgistuse üldine kord

Märgistuse pealekandmiseks kasutatavad suurtähed ja numbrid peavad olema vähemalt 80 mm kõrgused, kirjavahetuse kvaliteediga sans serifi kirjatüübis. Väiksemat kõrgust võib kasutada üksnes juhul, kui märgistust pole võimalik paigutada mujale kui alusvankri äärtele.

Märgistus ei tohi paikneda kõrgemal kui 2 m rööpa pealispinnast.

Vagunid

Märgistus kantakse vagunikeredele järgmiselt:

| 23 | TEN |
| --- | --- |
| 80 | -RFC |
| 7369 553-4 |
| Zcs |
| 31 | TEN |
| 80 | -DB |
| 0691 235-2 |
| Tanoos |
| 33 | TEN |
| 84 | -ACTS |
| 4796 100-8 |
| Slpss |
| 43 | |
| 87 | |
| 4273 361-3 |
| Laeks |
| (Käesoleval juhul ei kasutata VKMi ning veeremiüksusele kantakse täisnimi ja aadress) |

23

TEN

80

-RFC

7369 553-4

Zcs

31

TEN

80

-DB

0691 235-2

Tanoos

33

TEN

84

-ACTS

4796 100-8

Slpss

43

87

4273 361-3

Laeks

(Käesoleval juhul ei kasutata VKMi ning veeremiüksusele kantakse täisnimi ja aadress)

Vagunitele, mille kerel ei ole selliseks paigutuseks piisavalt ruumi, eelkõige platvormvagunitele, paigutatakse märgistus järgmiselt:

| 0187 | 3320 | 644-7 |
| --- | --- | --- |
| TEN | F-SNCF | Ks |

0187

3320

644-7

TEN

F-SNCF

Ks

Kui vagunile kantakse üks või mitu riigisisese tähendusega märgistustähte, peavad need järgnema rahvusvahelisele tähtmärgistusele ja olema sellest sidekriipsuga eraldatud.

Rööbasbussid ja reisivagunid

Number kantakse veeremiüksuse mõlemale küljele järgmiselt:

| -SNCF | 61 87 – 7 |
| --- | --- |
| | B10 tu |

-SNCF

61 87 – 7

B10 tu

Veeremiüksuse registreerimisriigi tähis ja tehniliste omaduste tähis trükitakse vahetult kaheteistkümnekohalise veereminumbri ette, taha või alla.

Juhikabiiniga rööbasbusside korral peab number olema kirjas ka kabiini sees.

Vedurid, vedukid ja eriveerem

Rahvusvahelistel vedudel kasutatava jõuallikaga veeremi mõlemale küljele peab olema kantud 12-kohaline standardnumber järgmiselt:

91 88 0001323-0

12kohaline standardnumber peab olema kirjas ka jõuallikaga veeremi igas kabiinis.

Valdaja võib standardnumbrist suuremate tähtedega lisada ka omapoolse tööks vajaliku numbermärgistuse (mis koosneb üldjuhul seerianumbrist ja sellele lisatud tähtkoodist). Oma numbermärgistuse asukoha valib valdaja.

| Näited | SP 42037 | ES 64 F4-099 | 88-1323 | 473011 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 92 51 0042037-9 | 94 80 0189 999-6 | 91 88 0001323-0 | 92 87 473011-0 | 94 79 2 642 185-5 |

Näited

SP 42037

ES 64 F4-099

88-1323

473011

92 51 0042037-9

94 80 0189 999-6

91 88 0001323-0

92 87 473011-0

94 79 2 642 185-5

Nimetatud eeskirju võib kahepoolsete lepingutega muuta KTK jõustumise ajal olemasolevate veeremiüksuste puhul, mida kasutatakse konkreetsel otstarbel ja mille puhul puudub asjaomastes raudteevõrkudes kasutatavate teiste veeremiüksustega segiajamise oht. See erand kehtib liikmesriikide pädevate asutuste määratud ajani.

Liikmesriigi asutus võib ette näha, et lisaks 12kohalisele veereminumbrile registreeritakse riigi tähtkood ja VKM.

3. OSA –   KONTROLLNUMBRI KINDLAKSMÄÄRAMISE KORD (12. NUMBER)

Kontrollnumber määratakse kindlaks järgmiselt:

| — | põhinumbris paariskohtadel olevad numbrid võetakse (paremalt vasakule) nende arvulises väärtuses; |
| --- | --- |

—

põhinumbris paariskohtadel olevad numbrid võetakse (paremalt vasakule) nende arvulises väärtuses;

| — | põhinumbris paaritutel kohtadel olevad numbrid (paremalt vasakule) korrutatakse kahega; |
| --- | --- |

—

põhinumbris paaritutel kohtadel olevad numbrid (paremalt vasakule) korrutatakse kahega;

| — | seejärel leitakse paariskohtadel olevate numbrite ja paaritutel kohtadel saadud korrutisi märkivate numbrite summa; |
| --- | --- |

—

seejärel leitakse paariskohtadel olevate numbrite ja paaritutel kohtadel saadud korrutisi märkivate numbrite summa;

| — | võetakse selle summa üheliste arv; |
| --- | --- |

—

võetakse selle summa üheliste arv;

| — | kontrollnumber on arv, mis on vajalik üheliste arvu viimiseks 10ni; kui üheliste arv on null, on ka kontrollnumber null. |
| --- | --- |

—

kontrollnumber on arv, mis on vajalik üheliste arvu viimiseks 10ni; kui üheliste arv on null, on ka kontrollnumber null.

Näited

| 1 – | Oletagem, et põhinumber on | 3 | 3 | 8 | 4 | 4 | 7 | 9 | 6 | 1 | 0 | 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kordaja | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | 6 | 3 | 16 | 4 | 8 | 7 | 18 | 6 | 2 | 0 | 0 |

1 –

Oletagem, et põhinumber on

3

3

8

4

4

7

9

6

1

0

0

Kordaja

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

3

16

4

8

7

18

6

2

0

0

Summa: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52

Selle summa üheliste arv on 2.

Kontrollnumber on seega 8 ning põhinumbrist saab registreerimisnumber 33 84 4796 100-8.

| 2 – | Oletagem, et põhinumber on | 3 | 1 | 5 | 1 | 3 | 3 | 2 | 0 | 1 | 9 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kordaja | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | 6 | 1 | 10 | 1 | 6 | 3 | 4 | 0 | 2 | 9 | 16 |

2 –

Oletagem, et põhinumber on

3

1

5

1

3

3

2

0

1

9

8

Kordaja

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

1

10

1

6

3

4

0

2

9

16

Summa: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40

Selle summa üheliste arv on 0.

Kontrollnumber on seega 0 ning põhinumbrist saab registreerimisnumber 31 51 3320 198-0.

4. OSA –   VEEREMI REGISTREERIMISRIIKIDE KOODID (3.–4. NUMBER JA LÜHEND)

Andmed kolmandate riikide kohta on üksnes informatiivsed

| Riigid | Riigi tähtkood (6) | Riigi numberkood | 6. ja 7. osas nurksulgudes esitatud ettevõtjad (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Albaania | AL | 41 | HSh |
| Alžeeria | DZ | 92 | SNTF |
| Armeenia | AM (8) | 58 | ARM |
| Austria | A | 81 | ÖBB |
| Aserbaidžaan | AZ | 57 | AZ |
| Valgevene | BY | 21 | BC |
| Belgia | B | 88 | SNCB/NMBS |
| Bosnia ja Hertsegoviina | BIH | 44 | ŽRS |
| 50 | ŽFBH |
| Bulgaaria | BG | 52 | BDZ, SRIC |
| Hiina | RC | 33 | KZD |
| Horvaatia | HR | 78 | HŽ |
| Kuuba | CU (8) | 40 | FC |
| Küpros | CY | | |
| Tšehhi Vabariik | CZ | 54 | ČD |
| Taani | DK | 86 | DSB, BS |
| Egiptus | ET | 90 | ENR |
| Eesti | EST | 26 | EVR |
| Soome | FIN | 10 | VR, RHK |
| Prantsusmaa | F | 87 | SNCF, RFF |
| Gruusia | GE | 28 | GR |
| Saksamaa | D | 80 | DB, AAE (9) |
| Kreeka | GR | 73 | CH |
| Ungari | H | 55 | MÁV, GySEV/ROeEE (9) |
| Iraan | IR | 96 | RAI |
| Iraak | IRQ (8) | 99 | IRR |
| Iirimaa | IRL | 60 | CIE |
| Iisrael | IL | 95 | IR |
| Itaalia | I | 83 | FS, FNME (9) |
| Jaapan | J | 42 | EJRC |
| Kasahstan | KZ | 27 | KZH |
| Kõrgõzstan | KS | 59 | KRG |
| Läti | LV | 25 | LDZ |
| Liibanon | RL | 98 | CEL |
| Liechtenstein | LIE (8) | | |
| Leedu | LT | 24 | LG |
| Luksemburg | L | 82 | CFL |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | MK | 65 | CFARYM (MŽ) |
| Malta | M | | |
| Moldova | MD (8) | 23 | CFM |
| Monaco | MC | | |
| Mongoolia | MGL | 31 | MTZ |
| Maroko | MA | 93 | ONCFM |
| Madalmaad | NL | 84 | NS |
| Põhja-Korea | PRK (8) | 30 | ZC |
| Norra | N | 76 | NSB, JBV |
| Poola | PL | 51 | PKP |
| Portugal | P | 94 | CP, REFER |
| Rumeenia | RO | 53 | CFR |
| Venemaa | RUS | 20 | RZD |
| Serbia ja Montenegro | SCG | 72 | JŽ |
| Slovakkia | SK | 56 | ŽSSK, ŽSR |
| Sloveenia | SLO | 79 | SŽ |
| Lõuna-Korea | ROK | 61 | KNR |
| Hispaania | E | 71 | RENFE |
| Rootsi | S | 74 | GC, BV |
| Šveits | CH | 85 | SBB/CFF/FFS, BLS (9) |
| Süüria | SYR | 97 | CFS |
| Tadžikistan | TJ | 66 | TZD |
| Tuneesia | TN | 91 | SNCFT |
| Türgi | TR | 75 | TCDD |
| Türkmenistan | TM | 67 | TRK |
| Ukraina | UA | 22 | UZ |
| Ühendkuningriik | GB | 70 | BR |
| Usbekistan | UZ | 29 | UTI |
| Vietnam | VN (8) | 32 | DSVN |

Riigid

Riigi tähtkood (6)

Riigi numberkood

6. ja 7. osas nurksulgudes esitatud ettevõtjad (7)

Albaania

AL

41

HSh

Alžeeria

DZ

92

SNTF

Armeenia

AM (8)

58

ARM

Austria

A

81

ÖBB

Aserbaidžaan

AZ

57

AZ

Valgevene

BY

21

BC

Belgia

B

88

SNCB/NMBS

Bosnia ja Hertsegoviina

BIH

44

ŽRS

50

ŽFBH

Bulgaaria

BG

52

BDZ, SRIC

Hiina

RC

33

KZD

Horvaatia

HR

78

HŽ

Kuuba

CU (8)

40

FC

Küpros

CY

Tšehhi Vabariik

CZ

54

ČD

Taani

DK

86

DSB, BS

Egiptus

ET

90

ENR

Eesti

EST

26

EVR

Soome

FIN

10

VR, RHK

Prantsusmaa

F

87

SNCF, RFF

Gruusia

GE

28

GR

Saksamaa

D

80

DB, AAE (9)

Kreeka

GR

73

CH

Ungari

H

55

MÁV, GySEV/ROeEE (9)

Iraan

IR

96

RAI

Iraak

IRQ (8)

99

IRR

Iirimaa

IRL

60

CIE

Iisrael

IL

95

IR

Itaalia

I

83

FS, FNME (9)

Jaapan

J

42

EJRC

Kasahstan

KZ

27

KZH

Kõrgõzstan

KS

59

KRG

Läti

LV

25

LDZ

Liibanon

RL

98

CEL

Liechtenstein

LIE (8)

Leedu

LT

24

LG

Luksemburg

L

82

CFL

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

MK

65

CFARYM (MŽ)

Malta

M

Moldova

MD (8)

23

CFM

Monaco

MC

Mongoolia

MGL

31

MTZ

Maroko

MA

93

ONCFM

Madalmaad

NL

84

NS

Põhja-Korea

PRK (8)

30

ZC

Norra

N

76

NSB, JBV

Poola

PL

51

PKP

Portugal

P

94

CP, REFER

Rumeenia

RO

53

CFR

Venemaa

RUS

20

RZD

Serbia ja Montenegro

SCG

72

JŽ

Slovakkia

SK

56

ŽSSK, ŽSR

Sloveenia

SLO

79

SŽ

Lõuna-Korea

ROK

61

KNR

Hispaania

E

71

RENFE

Rootsi

S

74

GC, BV

Šveits

CH

85

SBB/CFF/FFS, BLS (9)

Süüria

SYR

97

CFS

Tadžikistan

TJ

66

TZD

Tuneesia

TN

91

SNCFT

Türgi

TR

75

TCDD

Türkmenistan

TM

67

TRK

Ukraina

UA

22

UZ

Ühendkuningriik

GB

70

BR

Usbekistan

UZ

29

UTI

Vietnam

VN (8)

32

DSVN

5. OSA –   KOOSTALITLUSVÕIME TÄHTMÄRGISTUS

„TEN”: Veeremiüksus:

„PPV/PPW”: veeremiüksus, mis vastab PPV/PPW või PGW lepingule (OSJD riikides)

(originaal: PPV/PPW: ППВ (Правила пользования вагонами в международном сообщении); PGW: Правила Пользования Грузовыми Вагонами)

Märkused:

| a) | märgistust „TEN” kandvad veeremiüksused vastavad 6. osas täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 0–3; |
| --- | --- |

a)

märgistust „TEN” kandvad veeremiüksused vastavad 6. osas täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 0–3;

| b) | veeremiüksused, millel ei ole kõikides liikmesriikides kehtivat tegevusluba, peavad kandma märgistust, kus on näidatud liikmesriigid, kus luba kehtib. Tegevusloa andnud liikmesriikide loetelu tuleb esitada järgmiste jooniste alusel, kus D tähistab esimese loa andnud liikmesriiki (antud näites Saksamaa) ja F tähistab teise loa andnud riiki (antud näites Prantsusmaa). Liikmesriigid kodeeritakse vastavalt 4. osale. See võib hõlmata nii KTK-le vastavaid kui ka mittevastavaid veeremiüksusi. Need veeremiüksused vastavad 6. osas täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 4 või 8. |
| --- | --- |

b)

veeremiüksused, millel ei ole kõikides liikmesriikides kehtivat tegevusluba, peavad kandma märgistust, kus on näidatud liikmesriigid, kus luba kehtib. Tegevusloa andnud liikmesriikide loetelu tuleb esitada järgmiste jooniste alusel, kus D tähistab esimese loa andnud liikmesriiki (antud näites Saksamaa) ja F tähistab teise loa andnud riiki (antud näites Prantsusmaa). Liikmesriigid kodeeritakse vastavalt 4. osale. See võib hõlmata nii KTK-le vastavaid kui ka mittevastavaid veeremiüksusi. Need veeremiüksused vastavad 6. osas täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 4 või 8.

Image

Image

6. OSA –   VAGUNITE PUHUL KASUTATAVAD KOOSTALITLUSVÕIME KOODID (1.–2. NUMBER)

| | 2. number
  1. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 2. number
  1. number |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Rööpmelaius | fikseeritud või muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud või muudetav | Rööpmelaius | |
| KTK (10) ja/või COTIF (11) ja/või PPW | 0 | telgedega | Vaba | KTK ja/või COTIFi vagunid (11)


  [mille valdaja on 4. osas nimetatud raudteeveo-ettevõtja] | Ei kasutata kuni edasise otsuseni. | PPW vagunid
  (muudetava rööpmelaiusega) | telgedega | 0 |
| 1 | pöördvankritega | Tööstuses kasutatavad vagunid | pöördvankritega | 1 |
| 2 | telgedega | Vaba | KTK ja/või COTIFi vagunid (11)


  [mille valdaja on 4. osas nimetatud raudteeveo-ettevõtja]

  PPW vagunid | KTK ja/või COTIFi vagunid (11)

  PPW vagunid | KTK ja/või COTIFi vagunid (11)

  PPW vagunid | PPW vagunid
  (fikseeritud rööpmelaius) | telgedega | 2 |
| 3 | pöördvankritega | pöördvankritega | 3 |
| Mitte-KTK ja mitte-COTIF (11) ja mitte-PPW | 4 | elgedega (12) | Hooldusvagunid | Muud vagunid

  [mille valdaja on 4. osas nimetatud raudteeveo-ettevõtja] | Muud vagunid | Muud vagunid | Tehniliste omaduste erinummerdusega vagunid | telgedega (12) | 4 |
| 8 | pöördvankritega (12) | pöördvankritega (12) | 8 |
| | | Liiklus | Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | Riigisisene liiklus | Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | Riigisisene liiklus | Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | Riigisisene liiklus | Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | Riigisisene liiklus | Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | Liiklus | |
| | 1. number
  2. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 1. number
  2. number |

2. number

1. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2. number

1. number

Rööpmelaius

fikseeritud või muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud või muudetav

Rööpmelaius

KTK (10) ja/või COTIF (11) ja/või PPW

0

telgedega

Vaba

KTK ja/või COTIFi vagunid (11)

[mille valdaja on 4. osas nimetatud raudteeveo-ettevõtja]

Ei kasutata kuni edasise otsuseni.

PPW vagunid

(muudetava rööpmelaiusega)

telgedega

0

1

pöördvankritega

Tööstuses kasutatavad vagunid

pöördvankritega

1

2

telgedega

Vaba

KTK ja/või COTIFi vagunid (11)

[mille valdaja on 4. osas nimetatud raudteeveo-ettevõtja]

PPW vagunid

KTK ja/või COTIFi vagunid (11)

PPW vagunid

KTK ja/või COTIFi vagunid (11)

PPW vagunid

PPW vagunid

(fikseeritud rööpmelaius)

telgedega

2

3

pöördvankritega

pöördvankritega

3

Mitte-KTK ja mitte-COTIF (11) ja mitte-PPW

4

elgedega (12)

Hooldusvagunid

Muud vagunid

[mille valdaja on 4. osas nimetatud raudteeveo-ettevõtja]

Muud vagunid

Muud vagunid

Tehniliste omaduste erinummerdusega vagunid

telgedega (12)

4

8

pöördvankritega (12)

pöördvankritega (12)

8

Liiklus

Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

Riigisisene liiklus

Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

Riigisisene liiklus

Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

Riigisisene liiklus

Rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

Riigisisene liiklus

Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

Liiklus

1. number

2. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

1. number

2. number

7. OSA –   REISIVAGUNITE RAHVUSVAHELISES LIIKLUSES KASUTATAVUSE KOODID (1.–2. NUMBER)

Hoiatus: nurksulgudes sätted on üleminekusätted ning jäetakse RICi edasise arengu käigus välja (vt üldised märkused, punkt 3).

| | Riigisisene liiklus | KTK (13) ja/või RIC/COTIF (14) ja/või PPW | Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | KTK (13) ja/või RIC/COTIF (14) | PPW |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. number
  1. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| 5 | Riigisiseses liikluses kasutatavad veeremiüksused

  [mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja] | Fikseeritud rööpmelaiusega, kliimaseadmega veeremiüksused (sh autovagunid)

  [mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja] | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520), kliimaseadmeta veeremiüksused

  [mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja] | Reserveeritud | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1672), kliimaseadmeta veeremiüksused

  [mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja] | Tehniliste omaduste erinummerdusega veeremiüksused | Fikseeritud rööpmelaiusega veeremiüksused | Fikseeritud rööpmelaiusega veeremiüksused | Pöördvankri vahetamisega, muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veeremiüksused | Telgedega, muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veeremiüksused |
| 6 | Hooldusveerem, mida ei kasutata kommertsteenusteks | Fikseeritud rööpmelaiusega, kliimaseadmega veeremiüksused

  [mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja] | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520), kliimaseadmega veeremiüksused

  [mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja] | Hooldusveerem, mida ei kasutata kommertsteenusteks

  [mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja] | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1672), kliimaseadmega veeremiüksused

  [mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja] | Autovagunid | Muudetava rööpmevahega veeremiüksused |
| 7 | Kliimaseadmega ja õhukindlad veeremiüksused

  [mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja] | Reserveeritud | Reserveeritud | Kliimaseadmega ja õhukindlad fikseeritud rööpmelaiusega veeremiüksused

  [mille valdaja on 4. osas nimetatud RIVCi raudteeveo-ettevõtja] | Reserveeritud | Muud veeremiüksused | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud |

Riigisisene liiklus

KTK (13) ja/või RIC/COTIF (14) ja/või PPW

Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

KTK (13) ja/või RIC/COTIF (14)

PPW

2. number

1. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

5

Riigisiseses liikluses kasutatavad veeremiüksused

[mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja]

Fikseeritud rööpmelaiusega, kliimaseadmega veeremiüksused (sh autovagunid)

[mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja]

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520), kliimaseadmeta veeremiüksused

[mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja]

Reserveeritud

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1672), kliimaseadmeta veeremiüksused

[mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja]

Tehniliste omaduste erinummerdusega veeremiüksused

Fikseeritud rööpmelaiusega veeremiüksused

Fikseeritud rööpmelaiusega veeremiüksused

Pöördvankri vahetamisega, muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veeremiüksused

Telgedega, muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veeremiüksused

6

Hooldusveerem, mida ei kasutata kommertsteenusteks

Fikseeritud rööpmelaiusega, kliimaseadmega veeremiüksused

[mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja]

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520), kliimaseadmega veeremiüksused

[mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja]

Hooldusveerem, mida ei kasutata kommertsteenusteks

[mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja]

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1672), kliimaseadmega veeremiüksused

[mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja]

Autovagunid

Muudetava rööpmevahega veeremiüksused

7

Kliimaseadmega ja õhukindlad veeremiüksused

[mille valdaja on 4. osas nimetatud RICi raudteeveo-ettevõtja]

Reserveeritud

Reserveeritud

Kliimaseadmega ja õhukindlad fikseeritud rööpmelaiusega veeremiüksused

[mille valdaja on 4. osas nimetatud RIVCi raudteeveo-ettevõtja]

Reserveeritud

Muud veeremiüksused

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

8. OSA –   JÕUALLIKAGA VEEREMI LIIGID (1.–2. NUMBER)

Esimene number on „9”.

Teise numbri määrab kindlaks iga liikmesriik. See võib näiteks kattuda kontrollnumbriga, kui ka see number arvutatakse seerianumbri alusel.

Kui teine number tähistab jõuallikaga veeremi liiki, on kohustuslikud järgmised koodid:

| Kood | Veeremiüksuse põhitüüp |
| --- | --- |
| 0 | Mitmesugused |
| 1 | Elektrivedur |
| 2 | Diiselvedur |
| 3 | Elektriline mootorrong (kiirrong) [veduk või haagis] |
| 4 | Elektriline mootorrong (v.a kiirrong) [veduk või haagis] |
| 5 | Diisel-mootorrong [veduk või haagis] |
| 6 | Eriotstarbeline haagis |
| 7 | Elektriline manöövervedur |
| 8 | Diisel-manöövervedur |
| 9 | Eriveerem |

Kood

Veeremiüksuse põhitüüp

0

Mitmesugused

1

Elektrivedur

2

Diiselvedur

3

Elektriline mootorrong (kiirrong) [veduk või haagis]

4

Elektriline mootorrong (v.a kiirrong) [veduk või haagis]

5

Diisel-mootorrong [veduk või haagis]

6

Eriotstarbeline haagis

7

Elektriline manöövervedur

8

Diisel-manöövervedur

9

Eriveerem

9. OSA –   VAGUNITE STANDARDNE NUMBERMÄRGISTUS (5.–8. NUMBER)

Käesoleva osa tabelites sätestatakse vaguni tehniliste põhiomadustega seotud neljanumbriline märgistus.

Käesolev osa tehakse kättesaadavaks eraldi andmekandjal (arvutifailina).

10.   OSA

REISIVAGUNITE TEHNILISTE OMADUSTE KOODID (5.–6. NUMBER)

| | 6. number
  5. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reserveeritud | 0 | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud |
| 1. klassi istmetega veeremiüksused | 1 | 10 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | ≥ 11 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | Reserveeritud | Reserveeritud | Kaks või kolm telge |
| 2. klassi istmetega veeremiüksused | 2 | 10 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | 11 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | ≥ 12 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | Kolm telge | Kaks telge |
| 1. klassi või 1./2. klassi istmetega veeremiüksused | 3 | 10 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | 11 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | ≥ 12 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | Reserveeritud | Kaks või kolm telge |
| 1. või 1./2. klassi kupeevagunid | 4 | 10 1./2. klassi kupeed | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | ≤ 9 1/2 klassi kupeed |
| 2. klassi kupeevagunid | 5 | 10 kupeed | 11 kupeed | ≥ 12 kupeed | Reserveeritud | Reserveeritud |
| Reserveeritud | 6 | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud |
| Magamisvagunid | 7 | 10 kupeed | 11 kupeed | 12 kupeed | Reserveeritud | Reserveeritud |
| Eriprojektiga veeremiüksused ja pagasivagunid | 8 | Istmetega mootorvagun, kõik klassid, pagasiruumiga või ilma, juhikabiiniga mõlemas suunas liikumiseks | 1. klassi või 1./2. klassi istmetega veeremiüksused pagasi- või postiruumiga | 2. klassi istmetega veeremiüksused pagasi- või postiruumiga | Reserveeritud | Mis tahes klassi istmetega veeremiüksused erisisustusega osadega, nt laste mänguala |
| 9 | Postivagunid | Pagasivagunid postiruumiga | Pagasivagunid | Pagasivagunid ja kahe või kolme teljega 2. klassi istmetega veeremiüksused pagasi- või postiruumiga | Küljekoridoriga pagasivagunid, tolli pitseeritava ruumiga või ilma |
| Märkus: kupee osi arvesse ei võeta. Samaväärne mahutavus vahekäiguga salongvagunites saadakse istmete arvu jagamisel 6, 8 või 10ga, olenevalt veeremiüksuse konstruktsioonist. |

6. number

5. number

0

1

2

3

4

Reserveeritud

0

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

1. klassi istmetega veeremiüksused

1

10 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

≥ 11 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

Reserveeritud

Reserveeritud

Kaks või kolm telge

2. klassi istmetega veeremiüksused

2

10 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

11 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

≥ 12 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

Kolm telge

Kaks telge

1. klassi või 1./2. klassi istmetega veeremiüksused

3

10 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

11 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

≥ 12 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

Reserveeritud

Kaks või kolm telge

1. või 1./2. klassi kupeevagunid

4

10 1./2. klassi kupeed

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

≤ 9 1/2 klassi kupeed

2. klassi kupeevagunid

5

10 kupeed

11 kupeed

≥ 12 kupeed

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

6

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Magamisvagunid

7

10 kupeed

11 kupeed

12 kupeed

Reserveeritud

Reserveeritud

Eriprojektiga veeremiüksused ja pagasivagunid

8

Istmetega mootorvagun, kõik klassid, pagasiruumiga või ilma, juhikabiiniga mõlemas suunas liikumiseks

1. klassi või 1./2. klassi istmetega veeremiüksused pagasi- või postiruumiga

2. klassi istmetega veeremiüksused pagasi- või postiruumiga

Reserveeritud

Mis tahes klassi istmetega veeremiüksused erisisustusega osadega, nt laste mänguala

9

Postivagunid

Pagasivagunid postiruumiga

Pagasivagunid

Pagasivagunid ja kahe või kolme teljega 2. klassi istmetega veeremiüksused pagasi- või postiruumiga

Küljekoridoriga pagasivagunid, tolli pitseeritava ruumiga või ilma

Märkus: kupee osi arvesse ei võeta. Samaväärne mahutavus vahekäiguga salongvagunites saadakse istmete arvu jagamisel 6, 8 või 10ga, olenevalt veeremiüksuse konstruktsioonist.

REISIVAGUNITE TEHNILISTE OMADUSTE KOODID (5.–6. NUMBER)

| | 6. number
  5. number | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reserveeritud | 0 | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud |
| 1. klassi istmetega veeremiüksused | 1 | Reserveeritud | Kahekorruselised vagunid | ≥ 7 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | 8 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | 9 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga |
| 2. klassi istmetega veeremiüksused | 2 | Ainult OSJD, kahekorruselised vagunid | Kahekorruselised vagunid | Reserveeritud | ≥ 8 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | 9 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga |
| 1. klassi või 1./2. klassi istmetega veeremiüksused | 3 | Reserveeritud | Kahekorruselised vagunid | Reserveeritud | ≥ 8 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga | 9 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga |
| 1. või 1./2. klassi kupeevagunid | 4 | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | ≤ 9 1. klassi kupeed |
| 2. klassi kupeevagunid | 5 | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | ≤ 9 kupeed |
| Reserveeritud | 6 | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud |
| Magamisvagunid | 7 | > 12 kupeed | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud | Reserveeritud |
| Eriprojektiga veeremiüksused ja pagasivagunid | 8 | Istmetega vagunid ja kupeevagunid, kõik klassid, baari või puhvetiga | Kahekorruseline istmetega mootorvagun, kõik klassid, pagasiruumiga või ilma, juhikabiiniga mõlemas suunas liikumiseks | Restoranvagunid baari või puhvetiga, pagasiruumiga | Restoranvagunid | Muud erivagunid (konverentsi-, disko-, baari-, kino-, video-, esmaabivagunid) |
| 9 | Kahe või kolme teljega pagasivagunid postiruumiga | Reserveeritud | Kahe või kolme teljega autovagunid | Autovagunid | Hooldusveerem |
| Märkus: kupee osi arvesse ei võeta. Samaväärne mahutavus vahekäiguga salongvagunites saadakse istmete arvu jagamisel 6, 8 või 10ga, olenevalt veeremiüksuse konstruktsioonist. |

6. number

5. number

5

6

7

8

9

Reserveeritud

0

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

1. klassi istmetega veeremiüksused

1

Reserveeritud

Kahekorruselised vagunid

≥ 7 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

8 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

9 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

2. klassi istmetega veeremiüksused

2

Ainult OSJD, kahekorruselised vagunid

Kahekorruselised vagunid

Reserveeritud

≥ 8 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

9 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

1. klassi või 1./2. klassi istmetega veeremiüksused

3

Reserveeritud

Kahekorruselised vagunid

Reserveeritud

≥ 8 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

9 küljekoridori avanevat kupeed või samaväärne avatud salong vahekäiguga

1. või 1./2. klassi kupeevagunid

4

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

≤ 9 1. klassi kupeed

2. klassi kupeevagunid

5

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

≤ 9 kupeed

Reserveeritud

6

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Magamisvagunid

7

> 12 kupeed

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Reserveeritud

Eriprojektiga veeremiüksused ja pagasivagunid

8

Istmetega vagunid ja kupeevagunid, kõik klassid, baari või puhvetiga

Kahekorruseline istmetega mootorvagun, kõik klassid, pagasiruumiga või ilma, juhikabiiniga mõlemas suunas liikumiseks

Restoranvagunid baari või puhvetiga, pagasiruumiga

Restoranvagunid

Muud erivagunid (konverentsi-, disko-, baari-, kino-, video-, esmaabivagunid)

9

Kahe või kolme teljega pagasivagunid postiruumiga

Reserveeritud

Kahe või kolme teljega autovagunid

Autovagunid

Hooldusveerem

Märkus: kupee osi arvesse ei võeta. Samaväärne mahutavus vahekäiguga salongvagunites saadakse istmete arvu jagamisel 6, 8 või 10ga, olenevalt veeremiüksuse konstruktsioonist.

REISIVAGUNITE PÕHIOMADUSTE KOODID (7.–8. NUMBER)

| Energiavarustus
  Maksimaalne kiirus | 8. number
  7. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| < 120 km/h | 0 | Kõik pinged (17) | Reserveeritud | 3 000 V~ + 3 000 V = | 1 000 V~ (17) | Reserveeritud | 1 500 V~ | Muud pinged kui 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V | 1 500 V~ + 1 500 V = | 3 000 V = | Reserveeritud |
| 1 | Kõik pinged (17) + aur (15) | 1 000 V~ + aur (15) | 1 000 V~ + aur (15) | 1 000 V~ + aur (15) | 1 000 V~ + aur (15) | 1 000 V~ + aur (15) | Reserveeritud | 1 500 V~ + 1 500 V = + aur (15) | 3 000 V = + aur (15) | 3 000 V = + aur (15) |
| 2 | Aur (15) | Aur (15) | 3 000 V~ + 3 000 V = + aur (15) | Aur (15) | 3 000 V~ + 3 000 V = + aur (15) | Aur (15) | 3 000 V~ + 3 000 V = 1 500 V~ + aur (15) | 1 500 V~ + aur (15) | 1 500 V~ +aur (15) | A (15) |
| 121 to 140 km/h | 3 | Kõik pinged | Reserveeritud | 1 000 V~ + 3 000 V = | 1 000 V~ (17)
   (15) | 1 000 V~ (17)
   (15) | 1 000 V~ | 1 000 V~ + 1 500 V~ + 1 500 V = | 1 500 V~ + 1 500 V = | 3 000 V = | 3 000 V = |
| 4 | Reserveeritud (17) + aur (15) | Kõik pinged + aur (15) | Kõik pinged + aur (15) | 1 000 V~ (17)
   (15) + aur (15) | 1 500 V~ + 1 500 V = | 1 000 V~ + aur (15) | 3 000 V~ + 3 000 V = | 1 500 V~ + 1 500 V = + aur (15) | 3 000 V = + aur (15) | Reserveeritud |
| 5 | Kõik pinged (17) + aur (15) | Kõik pinged (15) | Kõik pinged + aur (15) | 1 000 V~ + aur (15) | Reserveeritud | 1 500 V~ + aur (15) | Muud pinged kui 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V | 1 500 V~ + 1 500 V = + aur (15) | Reserveeritud | Reserveeritud |
| 6 | Aur (15) | Reserveeritud | 3 000 V~ + 3 000 V = | Reserveeritud | 3 000 V~ + 3 000 V = | Reserveeritud | Aur (15) | Reserveeritud | Reserveeritud | A (15) |
| 141 to 160 km/h | 7 | Kõik pinged (17) | Kõik pinged | 1 500 V~ (15) + 3 000 V = (15) Kõik pinged (16) | 1 000 V~ (17) | 1 500 V~ + 1 500 V = | 1 000 V~ | 1 500 V~ | 1 500 V~ + 1 500 V = | 3 000 V = | 3 000 V = |
| 8 | Kõik pinged (17) + aur (15) | Kõik pinged + aur (15) | 3 000 V~ + 3 000 V = | Reserveeritud | Kõik pinged (17) + aur (15) | 1 000 V~ + Steam (15) | 3 000 V~ + 3 000 V = | Muud pinged kui 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V | Kõik pinged (17) + aur (15) | A (15)

  G (16) |
| > 160 km/h | 9 | Kõik pinged (17)
   (16) | Kõik pinged | Kõik pinged + aur (15) | 1 000 V~ + 1 500 V~ | 1 000 V~ | 1 000 V~ | Reserveeritud | 1 500 V~ + 1 500 V = | 3 000 V = | A (15)

  G (16) |
| Kõik pinged | Ühefaasiline vahelduvvool 1 000 V 51–15 Hz, ühefaasiline vahelduvvool 1 500 V 5 Hz, alalisvool 1 500 V, alalisvool 3 000 V. Võib hõlmata 3 000 V 50 Hz ühefaasilist vahelduvvoolu. |

Energiavarustus

Maksimaalne kiirus

8. number

7. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

< 120 km/h

0

Kõik pinged (17)

Reserveeritud

3 000 V~ + 3 000 V =

1 000 V~ (17)

Reserveeritud

1 500 V~

Muud pinged kui 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V

1 500 V~ + 1 500 V =

3 000 V =

Reserveeritud

1

Kõik pinged (17) + aur (15)

1 000 V~ + aur (15)

1 000 V~ + aur (15)

1 000 V~ + aur (15)

1 000 V~ + aur (15)

1 000 V~ + aur (15)

Reserveeritud

1 500 V~ + 1 500 V = + aur (15)

3 000 V = + aur (15)

3 000 V = + aur (15)

2

Aur (15)

Aur (15)

3 000 V~ + 3 000 V = + aur (15)

Aur (15)

3 000 V~ + 3 000 V = + aur (15)

Aur (15)

3 000 V~ + 3 000 V = 1 500 V~ + aur (15)

1 500 V~ + aur (15)

1 500 V~ +aur (15)

A (15)

121 to 140 km/h

3

Kõik pinged

Reserveeritud

1 000 V~ + 3 000 V =

1 000 V~ (17)
   (15)

1 000 V~ (17)
   (15)

1 000 V~

1 000 V~ + 1 500 V~ + 1 500 V =

1 500 V~ + 1 500 V =

3 000 V =

3 000 V =

4

Reserveeritud (17) + aur (15)

Kõik pinged + aur (15)

Kõik pinged + aur (15)

1 000 V~ (17)
   (15) + aur (15)

1 500 V~ + 1 500 V =

1 000 V~ + aur (15)

3 000 V~ + 3 000 V =

1 500 V~ + 1 500 V = + aur (15)

3 000 V = + aur (15)

Reserveeritud

5

Kõik pinged (17) + aur (15)

Kõik pinged (15)

Kõik pinged + aur (15)

1 000 V~ + aur (15)

Reserveeritud

1 500 V~ + aur (15)

Muud pinged kui 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V

1 500 V~ + 1 500 V = + aur (15)

Reserveeritud

Reserveeritud

6

Aur (15)

Reserveeritud

3 000 V~ + 3 000 V =

Reserveeritud

3 000 V~ + 3 000 V =

Reserveeritud

Aur (15)

Reserveeritud

Reserveeritud

A (15)

141 to 160 km/h

7

Kõik pinged (17)

Kõik pinged

1 500 V~ (15) + 3 000 V = (15) Kõik pinged (16)

1 000 V~ (17)

1 500 V~ + 1 500 V =

1 000 V~

1 500 V~

1 500 V~ + 1 500 V =

3 000 V =

3 000 V =

8

Kõik pinged (17) + aur (15)

Kõik pinged + aur (15)

3 000 V~ + 3 000 V =

Reserveeritud

Kõik pinged (17) + aur (15)

1 000 V~ + Steam (15)

3 000 V~ + 3 000 V =

Muud pinged kui 1 000 V, 1 500 V, 3 000 V

Kõik pinged (17) + aur (15)

A (15)

G (16)

> 160 km/h

9

Kõik pinged (17)
   (16)

Kõik pinged

Kõik pinged + aur (15)

1 000 V~ + 1 500 V~

1 000 V~

1 000 V~

Reserveeritud

1 500 V~ + 1 500 V =

3 000 V =

A (15)

G (16)

Kõik pinged

Ühefaasiline vahelduvvool 1 000 V 51–15 Hz, ühefaasiline vahelduvvool 1 500 V 5 Hz, alalisvool 1 500 V, alalisvool 3 000 V. Võib hõlmata 3 000 V 50 Hz ühefaasilist vahelduvvoolu.

| A | Autonoomne küte, rööbasbussi elektritoiteliinita. |
| --- | --- |
| G | Veeremiüksused, millel on rööbasbussi elektritoiteliin kõikideks pingeteks, kuid mis vajavad kliimaseadme toimimiseks generaatorvagunit. |
| Aur | Üksnes auruküttega. Kui on märgitud pinge, võib koodi kasutada ka aurukütteta veeremiüksuste puhul. |

A

Autonoomne küte, rööbasbussi elektritoiteliinita.

G

Veeremiüksused, millel on rööbasbussi elektritoiteliin kõikideks pingeteks, kuid mis vajavad kliimaseadme toimimiseks generaatorvagunit.

Aur

Üksnes auruküttega. Kui on märgitud pinge, võib koodi kasutada ka aurukütteta veeremiüksuste puhul.

11.   OSA

ERIVEEREMI TEHNILISTE OMADUSTE KOODID (6.–8. NUMBER)

Eriveeremi suurim lubatud kiirus (6. number)

| Klassifikatsioon | Sõidu kiirus iseliikumisel |
| --- | --- |
| ≥ 100 km/h | < 100 km/h | 0 km/h |
| Rongi koosseisus kasutatav | V ≥ 100 km/h | Iseliikuv | 1 | 2 | |
| Mitteiseliikuv | | | 3 |
| V < 100 km/h ja/või piirangud (18) | Iseliikuv | | 4 | |
| Mitteiseliikuv | | | 5 |
| Ei ole kasutav rongi koosseisus | Iseliikuv | | 6 | |
| Mitteiseliikuv | | | 7 |
| Iseliikuv raudteeveerem/maanteesõiduk, mida saab kasutada rongi koosseisus (19) | | 8 | |
| Iseliikuv raudteeveerem/maanteesõiduk, mida ei saa kasutada rongi koosseisus (19) | | 9 | |
| Mitteiseliikuv raudteeveerem/maanteesõiduk (19) | | | 0 |

Klassifikatsioon

Sõidu kiirus iseliikumisel

≥ 100 km/h

< 100 km/h

0 km/h

Rongi koosseisus kasutatav

V ≥ 100 km/h

Iseliikuv

1

2

Mitteiseliikuv

3

V < 100 km/h ja/või piirangud (18)

Iseliikuv

4

Mitteiseliikuv

5

Ei ole kasutav rongi koosseisus

Iseliikuv

6

Mitteiseliikuv

7

Iseliikuv raudteeveerem/maanteesõiduk, mida saab kasutada rongi koosseisus (19)

8

Iseliikuv raudteeveerem/maanteesõiduk, mida ei saa kasutada rongi koosseisus (19)

9

Mitteiseliikuv raudteeveerem/maanteesõiduk (19)

0

ERIVEEREMI LIIGID JA ALALIIGID (7.–8. NUMBER)

| 7. number | 8. number | Veeremiüksused/masinad |
| --- | --- | --- |
| 1
  Infrastruktuur ja pealisehitused | 1 | Rööpapaneku- ja rööpavahetusrong |
| 2 | Pöörangu- ja ülesõiduehituse seadmed |
| 3 | Teeremondirong |
| 4 | Ballastipuhastusmasin |
| 5 | Mullatöömasin |
| 6 |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | Raudteekraana (v.a rööbastele tagasitõstmiseks) |
| 0 | Muud või üldine |
| 2
  Rööbastee | 1 | Suure võimsusega teetampimismasin |
| 2 | Muud teetampimismasinad |
| 3 | Stabilisaatoriga tampimismasin |
| 4 | Pöörangute ja ülesõitude tampimismasin |
| 5 | Ballastihöövel |
| 6 | Stabiliseerimismasin |
| 7 | Lihvimis- ja keevitusmasin |
| 8 | Mitmeotstarbeline masin |
| 9 | Teekontrolliveerem |
| 0 | Muud |
| 3
  Õhuliinid | 1 | Mitmeotstarbeline masin |
| 2 | Rullimis- ja kokkurullimismasin |
| 3 | Mastipaigaldusmasin |
| 4 | Pooliveomasin |
| 5 | Õhuliinide pingutusmasin |
| 6 | Tõstetava tööplatvormiga masin ja tellingutega masin |
| 7 | Puhastusrong |
| 8 | Määrimisrong |
| 9 | Õhuliinide kontrollrong |
| 0 | Muud |
| 4
  Struktuurid | 1 | Tekipaigaldusmasin |
| 2 | Sillakontrolliplatvorm |
| 3 | Tunnelikontrolliplatvorm |
| 4 | Gaasipuhastusmasin |
| 5 | Ventilatsioonimasin |
| 6 | Tõstetava tööplatvormi või tellingutega masin |
| 7 | Tunnelivalgustusmasin |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Muud |
| 5
  Peale- ja mahalaadimine ning mitmesugused veod | 1 | Rööbaste peale-/mahalaadimise ja veo masin |
| 2 | Ballasti, killustiku jms peale-/mahalaadimise ja veo masin |
| 3 |
| 4 |
| 5 | Liiprite peale-/mahalaadimise ja veo masin |
| 6 |
| 7 |
| 8 | Pööranguseadmete jms peale-/mahalaadimise ja veo masin |
| 9 | Muude materjalide peale-/mahalaadimise ja veo masin |
| 0 | Muud |
| 6
  Mõõtmine | 1 | Muldkeha mõõtmise vagun |
| 2 | Rööbastee mõõtmise vagun |
| 3 | Õhuliinide mõõtmise vagun |
| 4 | Rööpmelaiuse mõõtmise vagun |
| 5 | Signaalide mõõtmise vagun |
| 6 | Sidevahendite mõõtmise vagun |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Muud |
| 7
  Hädaolukord | 1 | Hädaabikraana |
| 2 | Hädaabivedur |
| 3 | Hädaabi-tunnelirong |
| 4 | Hädaabivagun |
| 5 | Tuletõrjevagun |
| 6 | Sanitaarveerem |
| 7 | Varustusvagun |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Muud |
| 8
  Vedurid, vedu, energia jms | 1 | Vedurid |
| 2 |
| 3 | Veovagun (v.a 59) |
| 4 | Toitevagun |
| 5 | Rööpavagun/mootorvagun |
| 6 |
| 7 | Betoonimisrong |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Muud |
| 9
  Keskkond | 1 | Iseliikuv lumesahk |
| 2 | Veetav lumesahk |
| 3 | Lumehari |
| 4 | Jääsulatusmasin |
| 5 | Umbrohutõrjemasin |
| 6 | Rööpapuhastusmasin |
| 7 | |
| 8 | |
| 9 | |
| 0 | Muud |
| 0
  Raudtee/maantee | 1 | 1. kategooria raudtee-/maanteemasin |
| 2 |
| 3 | 2. kategooria raudtee-/maanteemasin |
| 4 |
| 5 | 3. kategooria raudtee-/maanteemasin |
| 6 |
| 7 | 4. kategooria raudtee-/maanteemasin |
| 8 |
| 9 | |
| 0 | Muud |

7. number

8. number

Veeremiüksused/masinad

1

Infrastruktuur ja pealisehitused

1

Rööpapaneku- ja rööpavahetusrong

2

Pöörangu- ja ülesõiduehituse seadmed

3

Teeremondirong

4

Ballastipuhastusmasin

5

Mullatöömasin

6

7

8

9

Raudteekraana (v.a rööbastele tagasitõstmiseks)

0

Muud või üldine

2

Rööbastee

1

Suure võimsusega teetampimismasin

2

Muud teetampimismasinad

3

Stabilisaatoriga tampimismasin

4

Pöörangute ja ülesõitude tampimismasin

5

Ballastihöövel

6

Stabiliseerimismasin

7

Lihvimis- ja keevitusmasin

8

Mitmeotstarbeline masin

9

Teekontrolliveerem

0

Muud

3

Õhuliinid

1

Mitmeotstarbeline masin

2

Rullimis- ja kokkurullimismasin

3

Mastipaigaldusmasin

4

Pooliveomasin

5

Õhuliinide pingutusmasin

6

Tõstetava tööplatvormiga masin ja tellingutega masin

7

Puhastusrong

8

Määrimisrong

9

Õhuliinide kontrollrong

0

Muud

4

Struktuurid

1

Tekipaigaldusmasin

2

Sillakontrolliplatvorm

3

Tunnelikontrolliplatvorm

4

Gaasipuhastusmasin

5

Ventilatsioonimasin

6

Tõstetava tööplatvormi või tellingutega masin

7

Tunnelivalgustusmasin

8

9

0

Muud

5

Peale- ja mahalaadimine ning mitmesugused veod

1

Rööbaste peale-/mahalaadimise ja veo masin

2

Ballasti, killustiku jms peale-/mahalaadimise ja veo masin

3

4

5

Liiprite peale-/mahalaadimise ja veo masin

6

7

8

Pööranguseadmete jms peale-/mahalaadimise ja veo masin

9

Muude materjalide peale-/mahalaadimise ja veo masin

0

Muud

6

Mõõtmine

1

Muldkeha mõõtmise vagun

2

Rööbastee mõõtmise vagun

3

Õhuliinide mõõtmise vagun

4

Rööpmelaiuse mõõtmise vagun

5

Signaalide mõõtmise vagun

6

Sidevahendite mõõtmise vagun

7

8

9

0

Muud

7

Hädaolukord

1

Hädaabikraana

2

Hädaabivedur

3

Hädaabi-tunnelirong

4

Hädaabivagun

5

Tuletõrjevagun

6

Sanitaarveerem

7

Varustusvagun

8

9

0

Muud

8

Vedurid, vedu, energia jms

1

Vedurid

2

3

Veovagun (v.a 59)

4

Toitevagun

5

Rööpavagun/mootorvagun

6

7

Betoonimisrong

8

9

0

Muud

9

Keskkond

1

Iseliikuv lumesahk

2

Veetav lumesahk

3

Lumehari

4

Jääsulatusmasin

5

Umbrohutõrjemasin

6

Rööpapuhastusmasin

7

8

9

0

Muud

0

Raudtee/maantee

1

1. kategooria raudtee-/maanteemasin

2

3

2. kategooria raudtee-/maanteemasin

4

5

3. kategooria raudtee-/maanteemasin

6

7

4. kategooria raudtee-/maanteemasin

8

9

0

Muud

12. OSA –   VAGUNITE TÄHTMÄRGISTUS, V.A LIIGEND- JA MOOTORRONGIVAGUNID

KATEGOORIA JA MÄRGISTUSTÄHTEDE KINDLAKSMÄÄRAMINE

1.   Olulised märkused

Lisatud tabelites:

| — | meetrites esitatud andmed on vagunite sisepikkuse kohta (lu); |
| --- | --- |

—

meetrites esitatud andmed on vagunite sisepikkuse kohta (lu);

| — | tonnides (tu) esitatud andmed vastavad laadimistabelis märgitud kõnealuse vaguni suurimale lubatud lastile, mis määratakse kindlaks ettenähtud protseduuridega. |
| --- | --- |

—

tonnides (tu) esitatud andmed vastavad laadimistabelis märgitud kõnealuse vaguni suurimale lubatud lastile, mis määratakse kindlaks ettenähtud protseduuridega.

2.   Rahvusvahelise tähendusega märgistustähed, mis on kõigil kategooriatel ühised

| q | elektriküttetoru, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel; |
| --- | --- |
| qq | elektriküttetoru ja -paigaldis, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel; |
| s | vagunid, mida on lubatud kasutada „s” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B) |
| ss | vagunid, mida on lubatud kasutada „ss” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B) |

q

elektriküttetoru, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel;

qq

elektriküttetoru ja -paigaldis, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel;

s

vagunid, mida on lubatud kasutada „s” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B)

ss

vagunid, mida on lubatud kasutada „ss” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B)

3.   Riigisisese tähendusega märgistustähed

t, u, v, w, x, y, z

Nende tähtede tähenduse määrab kindlaks iga liikmesriik.

KATEGOORIATÄHT: E – LAHTINE KÕRGETE KÜLGEDEGA VAGUN

| Standardvagun | harilik,
  küljele või taha kallutatav, tasase põrandaga
  2 teljega: lu ≥ 7,70 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  4 teljega: lu ≥ 12 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: lu ≥ 12 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | a | 4 teljega |
| aa | 6 või enama teljega |
| c | põrandaluukidega (20) |
| k | 2 teljega: tu < 20 t
  4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t
  4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | küljelekallutamiseta |
| ll | põrandaluukideta (21) |
| m | 2 teljega: lu < 7,70 m
  4 või enama teljega: lu < 12 m |
| mm | 4 või enama teljega: lu >12 m (21) |
| n | 2 teljega: tu > 30 t
  4 teljega: tu > 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t |
| o | tahakallutamiseta |
| p | pidurimehe kohaga (21) |

Standardvagun

harilik,

küljele või taha kallutatav, tasase põrandaga

2 teljega: lu ≥ 7,70 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

4 teljega: lu ≥ 12 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: lu ≥ 12 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistus- tähed

a

4 teljega

aa

6 või enama teljega

c

põrandaluukidega (20)

k

2 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

küljelekallutamiseta

ll

põrandaluukideta (21)

m

2 teljega: lu < 7,70 m

4 või enama teljega: lu < 12 m

mm

4 või enama teljega: lu >12 m (21)

n

2 teljega: tu > 30 t

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

o

tahakallutamiseta

p

pidurimehe kohaga (21)

KATEGOORIATÄHT: F – LAHTINE KÕRGETE KÜLGEDEGA VAGUN

| Standardvagun | Eritüüp
  2 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  3 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  4 teljega: 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | a | 4 teljega |
| aa | 4 teljega |
| b | telgedega, suur veomaht (> 45 m3) |
| c | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (22) |
| cc | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (22) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| k | 2 või 3 teljega: tu < 20 t
  4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 2 või 3 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t
  4 teljega: 40 t ≤ tu < 50t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (22) |
| ll | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (22) |
| n | 2 teljega: tu > 30 t
  3 või enama teljega: tu > 40 t
  4 teljega: tu > 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t |
| o | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (22) |
| oo | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (22) |
| p | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (22) |
| pp | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (22) |
| ppp | pidurimehe kohaga (23) |
| Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid. | Mahalaadimisavade paigutus:








  — | : | Mahalaadimisavade paigutus | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| — | : | kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Standardvagun

Eritüüp

2 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 30 t

3 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

4 teljega: 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistus- tähed

a

4 teljega

aa

4 teljega

b

telgedega, suur veomaht (> 45 m3)

c

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (22)

cc

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (22)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

k

2 või 3 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 või 3 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (22)

ll

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (22)

n

2 teljega: tu > 30 t

3 või enama teljega: tu > 40 t

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

o

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (22)

oo

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (22)

p

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (22)

pp

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (22)

ppp

pidurimehe kohaga (23)

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

Mahalaadimisavade paigutus:

—

:

Mahalaadimisavade paigutus

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

—

:

kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

—

:

ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

—

:

all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| | Mahalaadimise ulatus:









  — | : | korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

Mahalaadimise ulatus:

—

:

korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

—

:

juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

KATEGOORIATÄHT: G – KINNINE VAGUN

| Standardvagun | Harilik
  vähemalt 8 ventilatsiooniavaga
  2 teljega: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | a | 4 teljega |
| aa | 4 teljega |
| b | suure mahutavusega:






  — | 2 teljega: lu ≥ 12 m ja mahutavus ≥ 70 m3 |

Standardvagun

Harilik

vähemalt 8 ventilatsiooniavaga

2 teljega: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistus- tähed

a

4 teljega

aa

4 teljega

b

suure mahutavusega:

—

2 teljega: lu ≥ 12 m ja mahutavus ≥ 70 m3

| — | või enama teljega: lu ≥ 18 m |
| --- | --- |

—

või enama teljega: lu ≥ 18 m

bb

4 teljega: lu > 18 m (24)

g

teravilja jaoks

h

puu- ja köögiviljade jaoks (25)

k

2 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

vähem kui 8 ventilatsiooniavaga

ll

laiendatud ukseavadega (24)

m

2 teljega: lu < 9 m

4 või enama teljega: lu < 15 m

n

2 teljega: tu > 30 t

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

o

2 teljega: lu < 12 m m ja mahutavus ≥ 70 m3

p

pidurimehe kohaga (24)

KATEGOORIATÄHT: H – KINNINE VAGUN

| Standardvagun | Eritüüp
  2 teljega: 9 m ≤ lu ≤ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 28 t
  4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | a | 4 teljega |
| aa | 6 või enama teljega |
| b | 2 teljega: 12 m ≤ lu ≤ 14 m ja mahutavus kasulikul koormusel ≥ 70 m3
   (26)

  4 teljega enama teljega: 18 m ≤ lu < 22 m |
| bb | 2 teljega: lu ≥ 14m
  4 teljega enama teljega: lu ≥ 22 m |
| c | otsaustega |
| cc | otsaustega ja seest sõiduautode veoks kohandatud |
| d | põrandaluukidega |
| dd | kallurkerega (27) |
| e | 2 põrandaga |
| ee | 3 või enama põrandaga |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (26) |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) (26) |
| g | teravilja jaoks |
| gg | tsemendi jaoks (27) |
| h | puu- ja köögiviljade jaoks (28) |
| hh | mineraalväetise jaoks (27) |
| i | avatavate või pöördseintega |
| ii | väga tugevate avatavate või pöördseintega (29) |
| k | 2 teljega: tu < 20 t
  4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t
  4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | liigutatavate vaheseintega (30) |
| ll | lukustatavate liigutatavate vaheseintega (30) |
| m | 2 teljega: lu < 9 m
  4 või enama teljega: lu < 15 m |
| mm | 4 või enama teljega: lu > 18 m (27) |
| n | 2 teljega: tu > 28 t
  4 teljega: tu < 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t |
| o | 2 teljega: lu 12 m < 14 m ja mahutavus ≥ 70 m3 |
| p | pidurimehe kohaga (27) |

Standardvagun

Eritüüp

2 teljega: 9 m ≤ lu ≤ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 28 t

4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistus- tähed

a

4 teljega

aa

6 või enama teljega

b

2 teljega: 12 m ≤ lu ≤ 14 m ja mahutavus kasulikul koormusel ≥ 70 m3
   (26)

4 teljega enama teljega: 18 m ≤ lu < 22 m

bb

2 teljega: lu ≥ 14m

4 teljega enama teljega: lu ≥ 22 m

c

otsaustega

cc

otsaustega ja seest sõiduautode veoks kohandatud

d

põrandaluukidega

dd

kallurkerega (27)

e

2 põrandaga

ee

3 või enama põrandaga

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (26)

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) (26)

g

teravilja jaoks

gg

tsemendi jaoks (27)

h

puu- ja köögiviljade jaoks (28)

hh

mineraalväetise jaoks (27)

i

avatavate või pöördseintega

ii

väga tugevate avatavate või pöördseintega (29)

k

2 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

liigutatavate vaheseintega (30)

ll

lukustatavate liigutatavate vaheseintega (30)

m

2 teljega: lu < 9 m

4 või enama teljega: lu < 15 m

mm

4 või enama teljega: lu > 18 m (27)

n

2 teljega: tu > 28 t

4 teljega: tu < 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

o

2 teljega: lu 12 m < 14 m ja mahutavus ≥ 70 m3

p

pidurimehe kohaga (27)

KATEGOORIATÄHT: I – REGULEERITAVA TEMPERATUURIGA VAGUN

| Standardvagun | Külmvagun
  IN-klassi soojusisolatsiooniga,
  mootorventilaatori, restide ja ≥ 3,5 m3 jääkambriga

  2 teljega: 19 m2 ≤ jääkambriga < 22 m2; 15 t ≤ tu ≤ 25 t
  4 teljega: põrandapind ≥ 39 m2; 30 t ≤ tu ≤ 40 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | a | 4 teljega |
| b | 2 telje ja suure põrandapinnaga: 22 m2 ≤ põrandapind ≤ 27 m2 |
| bb | 2 telje ja väga suure põrandapinnaga: põrandapind > 27 m2 |
| c | lihakonksudega |
| d | kala jaoks |
| e | elektriventilatsiooniga |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | mehaanilise jahutusega (31)
   (32) |
| gg | vedelgaasjahuti (31) |
| h | IR-klassi soojusisolatsiooniga |
| i | mehaaniline jahutus tehnilise saatevaguni masinate abil (31)
   (32)
   (33) |
| ii | tehniline saatevagun (31), (33) |
| k | 2 teljega: tu > 15 t
  4 teljega: tu < 30 t |
| l | isolatsiooniga, jääkambriteta (31)
   (34) |
| m | 2 teljega: põrandapind < 19 m2

  4 teljega: põrandapind < 39 m2 |
| mm | 4 teljega: põrandapind ≥ 39 m2
   (35) |
| n | 2 teljega: tu > 25 t
  4 teljega; tu > 40 t |
| o | alla 3,5 m3 mahutavusega jääkambritega (34) |
| p | restideta |
| Märkus: Kinniste külmvagunite põrandapinna kindlaksmääramisel võetakse alati arvesse jääkambrite kasutamist. |

Standardvagun

Külmvagun

IN-klassi soojusisolatsiooniga,

mootorventilaatori, restide ja ≥ 3,5 m3 jääkambriga

2 teljega: 19 m2 ≤ jääkambriga < 22 m2; 15 t ≤ tu ≤ 25 t

4 teljega: põrandapind ≥ 39 m2; 30 t ≤ tu ≤ 40 t

Märgistus- tähed

a

4 teljega

b

2 telje ja suure põrandapinnaga: 22 m2 ≤ põrandapind ≤ 27 m2

bb

2 telje ja väga suure põrandapinnaga: põrandapind > 27 m2

c

lihakonksudega

d

kala jaoks

e

elektriventilatsiooniga

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

mehaanilise jahutusega (31)
   (32)

gg

vedelgaasjahuti (31)

h

IR-klassi soojusisolatsiooniga

i

mehaaniline jahutus tehnilise saatevaguni masinate abil (31)
   (32)
   (33)

ii

tehniline saatevagun (31), (33)

k

2 teljega: tu > 15 t

4 teljega: tu < 30 t

l

isolatsiooniga, jääkambriteta (31)
   (34)

m

2 teljega: põrandapind < 19 m2

4 teljega: põrandapind < 39 m2

mm

4 teljega: põrandapind ≥ 39 m2
   (35)

n

2 teljega: tu > 25 t

4 teljega; tu > 40 t

o

alla 3,5 m3 mahutavusega jääkambritega (34)

p

restideta

Märkus: Kinniste külmvagunite põrandapinna kindlaksmääramisel võetakse alati arvesse jääkambrite kasutamist.

KATEGOORIATÄHT: K – 2-TELJELINE PLATVORMVAGUN

| Standardvagun | Harilik
  allalastavate külgede ja lühikeste tugipostidega
  lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | b | pikkade tugipostidega |
| g | kohandatud konteinerite veoks (36) |
| i | eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (37) |
| j | amortisaatoriga |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | tugipostideta |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | tu > 30 t |
| o | mitte-eemaldatavate külgedega |
| p | külgedeta (37) |
| pp | eemaldatavate külgedega |

Standardvagun

Harilik

allalastavate külgede ja lühikeste tugipostidega

lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

Märgistus- tähed

b

pikkade tugipostidega

g

kohandatud konteinerite veoks (36)

i

eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (37)

j

amortisaatoriga

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

tugipostideta

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

tu > 30 t

o

mitte-eemaldatavate külgedega

p

külgedeta (37)

pp

eemaldatavate külgedega

KATEGOORIATÄHT: L – 2-TELJELINE PLATVORMVAGUN

| Standardvagun | Eritüüp
  lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | b | spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (38) |
| c | pööratava sadulseadmega (38) |
| d | kohandatud sõiduautode veoks, tekita (38) |
| e | tekkidega, sõiduautode veoks (38) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | kohandatud konteinerite veoks (v.a pa) (38)
   (39) |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (38)
   (40) |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (38)
   (40) |
| i | eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (38) |
| ii | ülitugeva eemaldatava metallkatte d (41) ja mitte-eemaldatavate otstega (38) |
| j | amortisaatoriga |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | tugipostideta (38) |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | tu > 30 t |
| p | külgedeta (38) |

Standardvagun

Eritüüp

lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

Märgistus- tähed

b

spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (38)

c

pööratava sadulseadmega (38)

d

kohandatud sõiduautode veoks, tekita (38)

e

tekkidega, sõiduautode veoks (38)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

kohandatud konteinerite veoks (v.a pa) (38)
   (39)

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (38)
   (40)

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (38)
   (40)

i

eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (38)

ii

ülitugeva eemaldatava metallkatte d (41) ja mitte-eemaldatavate otstega (38)

j

amortisaatoriga

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

tugipostideta (38)

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

tu > 30 t

p

külgedeta (38)

KATEGOORIATÄHT: O – KOMBINEERITUD PLATVORM- JA KÕRGETE KÜLGEDEGA VAGUN

| Standardvagun | Harilik
  2 või 3 teljega, allalastavate külgede või otste ja tugipostidega
  2 teljega: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  3 teljega: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 40 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | a | 3 teljega |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| k | tu < 20 t |
| kk | 20 t ≤ tu < 25 t |
| l | tugipostideta |
| m | 9 m ≤ lu < 12 m |
| mm | lu < 9 m |
| n | 2 teljega: tu > 30 t
  3 teljega: tu > 40 t |

Standardvagun

Harilik

2 või 3 teljega, allalastavate külgede või otste ja tugipostidega

2 teljega: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

3 teljega: lu ≥ 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 40 t

Märgistus- tähed

a

3 teljega

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

k

tu < 20 t

kk

20 t ≤ tu < 25 t

l

tugipostideta

m

9 m ≤ lu < 12 m

mm

lu < 9 m

n

2 teljega: tu > 30 t

3 teljega: tu > 40 t

KATEGOORIATÄHT: R – ALUSVANKRITEGA PLATVORMVAGUN

| Standardvagun | Harilik
  allalastavate otste ja tugipostidega
  18 m ≤ lu < 22 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | b | lu ≥ 22 m |
| e | allalastavate külgedega |
| g | kohandatud konteinerite veoks (42) |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (43) |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (43) |
| i | eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (44) |
| j | amortisaatoriga |
| k | tu < 40 t |
| kk | 40 t ≤ tu < 50 t |
| l | tugipostideta |
| m | 15 m ≤ lu < 18 m |
| mm | lu < 15 m |
| n | tu > 60 t |
| o | alla 2 m kõrguste mitte-eemaldatavate otstega |
| oo | vähemalt 2 m kõrguste mitte-eemaldatavate otstega (44) |
| p | allalastavate otsteta (44) |
| pp | eemaldatavate külgedega |

Standardvagun

Harilik

allalastavate otste ja tugipostidega

18 m ≤ lu < 22 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

Märgistus- tähed

b

lu ≥ 22 m

e

allalastavate külgedega

g

kohandatud konteinerite veoks (42)

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (43)

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (43)

i

eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (44)

j

amortisaatoriga

k

tu < 40 t

kk

40 t ≤ tu < 50 t

l

tugipostideta

m

15 m ≤ lu < 18 m

mm

lu < 15 m

n

tu > 60 t

o

alla 2 m kõrguste mitte-eemaldatavate otstega

oo

vähemalt 2 m kõrguste mitte-eemaldatavate otstega (44)

p

allalastavate otsteta (44)

pp

eemaldatavate külgedega

KATEGOORIATÄHT: S – ALUSVANKRITEGA PLATVORMVAGUN

| Standardvagun | Eritüüp
  4 teljega: lu ≥ 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: lu ≥ 22 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | a | 6 teljega (kahe 3-teljelise alusvankritega) |
| aa | 8 või enama teljega |
| aaa | 4 teljega (kahe 2-teljelise alusvankritega) (45) |
| b | spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (46) |
| c | pööratava sadulseadmega (46) |
| d | varustatud sõiduautode veoks, tekitab, (46)
   (47) |
| e | tekkidega, sõiduautode veoks (46) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku ≤ 60’ (v.a pa) (46)
   (47)
   (48) |
| gg | kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku > 60’ (v.a pa) (46)
   (47)
   (48) |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje pooleb (46)
   (49) |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga ülesb (46)
   (49) |
| i | eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (46) |
| ii | ülitugeva eemaldatava metallkatte (50) ja mitte-eemaldatavate otstega (46) |
| j | amortisaatoriga |
| k | 4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | tugipostideta (46) |
| m | 4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m;
  6 või enama teljega: 18 m ≤ lu < 22 m |
| mm | 4 teljega: lu < 15 m
  6 või enama teljega: lu < 18 m |
| mmm | 4 teljega : lu ≥ 22 m (45) |
| n | 4 teljega: tu > 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t |
| p | külgedeta (46) |

Standardvagun

Eritüüp

4 teljega: lu ≥ 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: lu ≥ 22 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistus- tähed

a

6 teljega (kahe 3-teljelise alusvankritega)

aa

8 või enama teljega

aaa

4 teljega (kahe 2-teljelise alusvankritega) (45)

b

spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (46)

c

pööratava sadulseadmega (46)

d

varustatud sõiduautode veoks, tekitab, (46)
   (47)

e

tekkidega, sõiduautode veoks (46)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku ≤ 60’ (v.a pa) (46)
   (47)
   (48)

gg

kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku > 60’ (v.a pa) (46)
   (47)
   (48)

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje pooleb (46)
   (49)

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga ülesb (46)
   (49)

i

eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (46)

ii

ülitugeva eemaldatava metallkatte (50) ja mitte-eemaldatavate otstega (46)

j

amortisaatoriga

k

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

tugipostideta (46)

m

4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m;

6 või enama teljega: 18 m ≤ lu < 22 m

mm

4 teljega: lu < 15 m

6 või enama teljega: lu < 18 m

mmm

4 teljega : lu ≥ 22 m (45)

n

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

p

külgedeta (46)

KATEGOORIATÄHT: T – AVATAVA KATUSEGA VAGUN

| Standardvagun | 2 teljega: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | a | 4 teljega |
| aa | 6 või enama teljega |
| b | suure mahutavusega: 2 teljega: lu ≥ 12 m
  4 teljega enama teljega: lu ≥ 18 m (51)
   (52) |
| c | otsaustega |
| d | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (51)
   (52)
   (53) |
| dd | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (51)
   (52)
   (53) |
| e | uste läbipääsetav kõrgus > 1,90 m (51)
   (52)
   (53) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | teravilja jaoks |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles |
| i | avatavate seintega (51) |
| j | amortisaatoriga |
| k | 2 teljega: tu < 20 t
  4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t
  4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (51)
   (52)
   (53) |
| ll | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (51)
   (52)
   (53) |
| m | 2 teljega: lu < 9 m
  4 teljega enama teljega: lu < 15 m (52) |
| n | 2 teljega: tu > 30 t
  4 teljega: tu > 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t |
| o | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (51)
   (52)
   (53) |
| oo | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (51)
   (52)
   (53) |
| p | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (51)
   (52)
   (53) |
| pp | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (51)
   (52)
   (53) |
| Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid. | Mahalaadimisavade paigutus:









  — | : | telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| — | : | kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Standardvagun

2 teljega: 9 m ≤ lu < 12 m; 25 t ≤ tu ≤ 30 t

4 teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: 15 m ≤ lu < 18 m; 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistus- tähed

a

4 teljega

aa

6 või enama teljega

b

suure mahutavusega: 2 teljega: lu ≥ 12 m

4 teljega enama teljega: lu ≥ 18 m (51)
   (52)

c

otsaustega

d

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (51)
   (52)
   (53)

dd

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (51)
   (52)
   (53)

e

uste läbipääsetav kõrgus > 1,90 m (51)
   (52)
   (53)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

teravilja jaoks

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles

i

avatavate seintega (51)

j

amortisaatoriga

k

2 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (51)
   (52)
   (53)

ll

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (51)
   (52)
   (53)

m

2 teljega: lu < 9 m

4 teljega enama teljega: lu < 15 m (52)

n

2 teljega: tu > 30 t

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

o

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (51)
   (52)
   (53)

oo

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (51)
   (52)
   (53)

p

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (51)
   (52)
   (53)

pp

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (51)
   (52)
   (53)

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

Mahalaadimisavade paigutus:

—

:

telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

—

:

kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

—

:

ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

—

:

all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| | Mahalaadimise ulatus:









  — | : | korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

Mahalaadimise ulatus:

—

:

korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

—

:

juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

KATEGOORIATÄHT: U – ERIVAGUNID

| Standardvagun | Muu kui kategooriates F, H, L, S või Z
  2 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 30 t
  3 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  4 teljega: 50 t ≤ tu ≤ 60t
  6 või enama teljega: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | a | 4 teljega |
| aa | 6 või enama teljega |
| c | rõhu all mahalaadimisega |
| d | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (54) |
| dd | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (54) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | teravilja jaoks |
| i | kohandatud selliste esemete veoks, mis harilikele vagunitele laadides ületaksid gabariiti (55)
   (56) |
| k | 2 või 3 teljega: tu < 20 t
  4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 2 või 3 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t
  4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| l | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (54) |
| ll | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (54) |
| n | 2 teljega: tu > 30 t
  3 teljega: tu > 40 t
  4 teljega: tu > 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t (56) |
| o | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (54) |
| oo | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (54) |
| p | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (54) |
| pp | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (54) |
| Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid. | Mahalaadimisavade paigutus:








  — | : | telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| — | : | kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Standardvagun

Muu kui kategooriates F, H, L, S või Z

2 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 30 t

3 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

4 teljega: 50 t ≤ tu ≤ 60t

6 või enama teljega: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistus- tähed

a

4 teljega

aa

6 või enama teljega

c

rõhu all mahalaadimisega

d

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (54)

dd

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (54)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

teravilja jaoks

i

kohandatud selliste esemete veoks, mis harilikele vagunitele laadides ületaksid gabariiti (55)
   (56)

k

2 või 3 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 või 3 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

l

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (54)

ll

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (54)

n

2 teljega: tu > 30 t

3 teljega: tu > 40 t

4 teljega: tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t (56)

o

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (54)

oo

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (54)

p

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (54)

pp

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (54)

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

Mahalaadimisavade paigutus:

—

:

telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

—

:

kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

—

:

ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

—

:

all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| | Mahalaadimise ulatus:









  — | : | korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

Mahalaadimise ulatus:

—

:

korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

—

:

juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

KATEGOORIATÄHT: Z - TSISTERNVAGUN

| Standardvagun | Metallkestaga,
  vedelike või gaaside veoks
  2 teljega: 25 t ≤ lu ≤ 30 t
  3 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 40 t
  4 teljega: 50 t ≤ tu ≤ 60 t
  6 või enama teljega: 60 t ≤ tu ≤ 75 t |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | a | 4 teljega |
| aa | 6 või enama teljega |
| b | naftatoodete jaoks (57) |
| c | rõhu all mahalaadimisega (58) |
| d | toiduainete ja keemiatoodete jaoks (57) |
| e | varustatud kütteseadmetega |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | suru-, vedel- või rõhu all lahustatud gaaside veoks (58) |
| i | mittemetallist tsistern |
| j | amortisaatoriga |
| k | 2 või 3 teljega: tu < 20 t
  4 teljega: tu < 40 t
  6 või enama teljega: tu < 50 t |
| kk | 2 või 3 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t
  4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t
  6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t |
| n | 2 teljega: tu > 30 t
  3 teljega: tu > 40 t
  4 teljega tu > 60 t
  6 või enama teljega: tu > 75 t |
| p | pidurimehe kohaga (57) |

Standardvagun

Metallkestaga,

vedelike või gaaside veoks

2 teljega: 25 t ≤ lu ≤ 30 t

3 teljega: 25 t ≤ tu ≤ 40 t

4 teljega: 50 t ≤ tu ≤ 60 t

6 või enama teljega: 60 t ≤ tu ≤ 75 t

Märgistus- tähed

a

4 teljega

aa

6 või enama teljega

b

naftatoodete jaoks (57)

c

rõhu all mahalaadimisega (58)

d

toiduainete ja keemiatoodete jaoks (57)

e

varustatud kütteseadmetega

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

suru-, vedel- või rõhu all lahustatud gaaside veoks (58)

i

mittemetallist tsistern

j

amortisaatoriga

k

2 või 3 teljega: tu < 20 t

4 teljega: tu < 40 t

6 või enama teljega: tu < 50 t

kk

2 või 3 teljega: 20 t ≤ tu < 25 t

4 teljega: 40 t ≤ tu < 50 t

6 või enama teljega: 50 t ≤ tu < 60 t

n

2 teljega: tu > 30 t

3 teljega: tu > 40 t

4 teljega tu > 60 t

6 või enama teljega: tu > 75 t

p

pidurimehe kohaga (57)

LIIGEND- JA MOOTORRONGIVAGUNITE TÄHTMÄRGISTUS

KATEGOORIA JA MÄRGISTUSTÄHTEDE KINDLAKSMÄÄRAMINE

1.   Olulised märkused

Lisatud tabelites on meetrites esitatud andmed vagunite sisepikkuse kohta (lu).

2.   Rahvusvahelise tähendusega märgistustähed, mis on kõigil kategooriatel ühised

| q | elektriküttetoru, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel; |
| --- | --- |
| qq | elektriküttetoru ja -paigaldis, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel; |
| s | vagunid, mida on lubatud kasutada „s” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B) |
| ss | vagunid, mida on lubatud kasutada „ss” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B) |

q

elektriküttetoru, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel;

qq

elektriküttetoru ja -paigaldis, mis töötab kõikidel aktsepteeritud pingetel;

s

vagunid, mida on lubatud kasutada „s” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B)

ss

vagunid, mida on lubatud kasutada „ss” tingimustel (vt raudteeveeremi KTK lisa B)

3.   Riigisisese tähendusega märgistustähed

t, u, v, w, x, y, z

Nende tähtede tähenduse määrab kindlaks iga liikmesriik.

KATEGOORIATÄHT: F – LAHTINE KÕRGETE KÜLGEDEGA VAGUN

| Standardvagun | Liigend- või mootorrongivagun,
  telgedega, 2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistus- tähed | a | pöördvankritega |
| c | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (59) |
| cc | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (59) |
| E | 3-osaline |
| ee | 4- või enamaosaline |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| l | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (59) |
| ll | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (59) |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| o | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (59) |
| oo | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (59) |
| p | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (59) |
| pp | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (59) |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |
| Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid. | Mahalaadimisavade paigutus:









  — | : | telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| — | : | kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Standardvagun

Liigend- või mootorrongivagun,

telgedega, 2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistus- tähed

a

pöördvankritega

c

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (59)

cc

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (59)

E

3-osaline

ee

4- või enamaosaline

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

l

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (59)

ll

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (59)

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

o

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (59)

oo

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (59)

p

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (59)

pp

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (59)

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

Mahalaadimisavade paigutus:

—

:

telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

—

:

kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

—

:

ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

—

:

all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| | Mahalaadimise ulatus:









  — | : | korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

Mahalaadimise ulatus:

—

:

korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

—

:

juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

KATEGOORIATÄHT: H – KINNINE VAGUN

| Standardvagun | Liigend- või mootorrongivagun,
  telgedega, 2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistus-tähed | a | pöördvankritega |
| c | otsaustega |
| cc | otsaustega ja seest sõiduautode veoks kohandatud |
| d | põrandaluukidega |
| e | 3-osaline |
| ee | 4- või enamaosaline |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | teravilja jaoks |
| h | puu- ja köögiviljade jaoks (60) |
| i | avatavate või pöördseintega |
| ii | ülitugevate avatavate või pöördseintega (61) |
| l | liigutatavate vaheseintega (62) |
| ll | lukustatavate liigutatavate vaheseintega (62) |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |

Standardvagun

Liigend- või mootorrongivagun,

telgedega, 2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistus-tähed

a

pöördvankritega

c

otsaustega

cc

otsaustega ja seest sõiduautode veoks kohandatud

d

põrandaluukidega

e

3-osaline

ee

4- või enamaosaline

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

teravilja jaoks

h

puu- ja köögiviljade jaoks (60)

i

avatavate või pöördseintega

ii

ülitugevate avatavate või pöördseintega (61)

l

liigutatavate vaheseintega (62)

ll

lukustatavate liigutatavate vaheseintega (62)

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

KATEGOORIATÄHT: I – REGULEERITAVA TEMPERATUURIGA VAGUN

| Standardvagun | Külmvagun,
  IN-klassi soojusisolatsiooniga,
  mootorventilaatori, restide ja ≥ 3,5 m3 jääkambriga
  Liigend- või mootorrongivagun,
  telgedega, 2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistus-tähed | a | pöördvankritega |
| c | lihakonksudega |
| d | kala jaoks |
| e | elektriventilatsiooniga |
| ee | 4- või enamaosaline |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | mehaanilise jahutusega (63) |
| gg | vedelgaasjahuti (63) |
| h | IR-klassi soojusisolatsiooniga |
| i | mehaaniline jahutus kaasneva tehnilise vaguni masinate abil (63)
   (64) |
| ii | kaasnev tehniline vagun (63)
   (64) |
| l | isolatsiooniga, jääpunkriteta (63)
   (65) |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| o | alla 3,5 m3 mahutavusega jääkambritega (65) |
| oo | 3-osaline |
| p | restideta |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |

Standardvagun

Külmvagun,

IN-klassi soojusisolatsiooniga,

mootorventilaatori, restide ja ≥ 3,5 m3 jääkambriga

Liigend- või mootorrongivagun,

telgedega, 2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistus-tähed

a

pöördvankritega

c

lihakonksudega

d

kala jaoks

e

elektriventilatsiooniga

ee

4- või enamaosaline

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

mehaanilise jahutusega (63)

gg

vedelgaasjahuti (63)

h

IR-klassi soojusisolatsiooniga

i

mehaaniline jahutus kaasneva tehnilise vaguni masinate abil (63)
   (64)

ii

kaasnev tehniline vagun (63)
   (64)

l

isolatsiooniga, jääpunkriteta (63)
   (65)

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

o

alla 3,5 m3 mahutavusega jääkambritega (65)

oo

3-osaline

p

restideta

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

KATEGOORIATÄHT: L – ERALDI TELGEDEGA PLATVORMVAGUN

| Standardvagun | Liigend- või mootorrongivagun,
  2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistus-tähed | a | liigendvagun |
| aa | mootorrongivagun |
| b | spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (66) |
| c | pööratava sadulseadmega (66) |
| d | kohandatud sõiduautode veoks, tekita (66) |
| e | tekkidega, sõiduautode veoks (66) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | kohandatud konteinerite veoks (66)
   (67) |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (66)
   (68) |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (66)
   (68) |
| i | eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (66) |
| ii | ülitugeva eemaldatava metallkatte (69) ja mitte-eemaldatavate otstega (66) |
| j | amortisaatoriga |
| l | tugipostideta (66) |
| m | 2-osaline: 18 m ≤ lu < 22 m |
| mm | 2-osaline: lu < 18 m |
| o | 3-osaline |
| oo | 4- või enamaosaline |
| p | külgedeta (66) |
| r | 2-osaline: lu ≥ 27 m |

Standardvagun

Liigend- või mootorrongivagun,

2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistus-tähed

a

liigendvagun

aa

mootorrongivagun

b

spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (66)

c

pööratava sadulseadmega (66)

d

kohandatud sõiduautode veoks, tekita (66)

e

tekkidega, sõiduautode veoks (66)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

kohandatud konteinerite veoks (66)
   (67)

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (66)
   (68)

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (66)
   (68)

i

eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (66)

ii

ülitugeva eemaldatava metallkatte (69) ja mitte-eemaldatavate otstega (66)

j

amortisaatoriga

l

tugipostideta (66)

m

2-osaline: 18 m ≤ lu < 22 m

mm

2-osaline: lu < 18 m

o

3-osaline

oo

4- või enamaosaline

p

külgedeta (66)

r

2-osaline: lu ≥ 27 m

KATEGOORIATÄHT: S – ALUSVANKRITEGA PLATVORMVAGUN

| Standardvagun | Liigend- või mootorrongivagun,
  2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistus-tähed | b | spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (70) |
| c | pööratava sadulseadmega (70) |
| d | kohandatud sõiduautode veoks, tekita (70)
   (71) |
| e | tekkidega, sõiduautode veoks (70) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku ≤ 60’ (v.a pa) (70)
   (71)
   (72) |
| gg | kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku > 60’ (v.a pa) (70)
   (71)
   (72) |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (70)
   (73) |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (70)
   (73) |
| i | eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (70) |
| ii | ülitugeva eemaldatava metallkatte (74) ja mitte-eemaldatavate otstega a (70) |
| j | amortisaatoriga |
| l | tugipostideta (70) |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| o | 3-osaline |
| oo | 4- või enamaosaline |
| p | külgedeta (70) |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |

Standardvagun

Liigend- või mootorrongivagun,

2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistus-tähed

b

spetsiaalsete kinnitusvahenditega keskmise suurusega konteinerite (pa) jaoks (70)

c

pööratava sadulseadmega (70)

d

kohandatud sõiduautode veoks, tekita (70)
   (71)

e

tekkidega, sõiduautode veoks (70)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku ≤ 60’ (v.a pa) (70)
   (71)
   (72)

gg

kohandatud konteinerite veoks, laadimispikkus kokku > 60’ (v.a pa) (70)
   (71)
   (72)

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole (70)
   (73)

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles (70)
   (73)

i

eemaldatava katte ja mitte-eemaldatavate otstega (70)

ii

ülitugeva eemaldatava metallkatte (74) ja mitte-eemaldatavate otstega a (70)

j

amortisaatoriga

l

tugipostideta (70)

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

o

3-osaline

oo

4- või enamaosaline

p

külgedeta (70)

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

KATEGOORIATÄHT: T – AVATAVA KATUSEGA VAGUN

| Standardvagun | Liigend- või mootorrongivagun,
  telgedega, 2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistus-tähed | a | pöördvankritega |
| b | uste läbipääsetav kõrgus > 1,90 m (75) |
| c | otsaustega |
| d | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (76) |
| dd | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (75)
   (76) |
| e | 3-osaline |
| ee | 4- või enamaosaline |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | teravilja jaoks |
| h | kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole |
| hh | kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles |
| i | avatavate seintega (75) |
| j | amortisaatoriga |
| l | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (75)
   (76) |
| ll | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (75)
   (76) |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| o | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (75)
   (76) |
| oo | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (75)
   (76) |
| p | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (75)
   (76) |
| pp | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (75)
   (76) |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |
| Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid. | Mahalaadimisavade paigutus:









  — | : | telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| — | : | kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Standardvagun

Liigend- või mootorrongivagun,

telgedega, 2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m22 m ≤ lu < 27 m

Märgistus-tähed

a

pöördvankritega

b

uste läbipääsetav kõrgus > 1,90 m (75)

c

otsaustega

d

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (76)

dd

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (75)
   (76)

e

3-osaline

ee

4- või enamaosaline

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

teravilja jaoks

h

kohandatud teraserullide veoks, silmaga külje poole

hh

kohandatud teraserullide veoks, silmaga üles

i

avatavate seintega (75)

j

amortisaatoriga

l

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (75)
   (76)

ll

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (75)
   (76)

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

o

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (75)
   (76)

oo

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (75)
   (76)

p

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (75)
   (76)

pp

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (75)
   (76)

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

Mahalaadimisavade paigutus:

—

:

telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

—

:

kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

—

:

ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

—

:

all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| | Mahalaadimise ulatus:









  — | : | korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

Mahalaadimise ulatus:

—

:

korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

—

:

juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

KATEGOORIATÄHT: U – ERIVAGUNID

| Standardvagun | Liigend- või mootorrongivagun,
  telgedega, 2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistus-tähed | a | pöördvankritega |
| e | 3-osaline |
| ee | 4- või enamaosaline |
| c | rõhu all mahalaadimisega |
| d | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (77) |
| dd | juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (77) |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | teravilja jaoks |
| i | kohandatud selliste esemete veoks, mis harilikele vagunitele laadides ületaksid gabariiti (78) |
| l | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (78) |
| ll | korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (78) |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| o | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (78) |
| oo | korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (77)
   (78) |
| p | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (77) |
| pp | juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (77) |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |
| Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid. | Mahalaadimisavade paigutus:









  — | : | telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| — | : | kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool.
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Standardvagun

Liigend- või mootorrongivagun,

telgedega, 2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistus-tähed

a

pöördvankritega

e

3-osaline

ee

4- või enamaosaline

c

rõhu all mahalaadimisega

d

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, ülalt (77)

dd

juhitava raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, vahelduvalt, alt (77)

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

teravilja jaoks

i

kohandatud selliste esemete veoks, mis harilikele vagunitele laadides ületaksid gabariiti (78)

l

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, ülalt (78)

ll

korraga raskusjõul mahalaadimisega, kahepoolselt, üheaegselt, alt (78)

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

o

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (78)

oo

korraga telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (77)
   (78)

p

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, ülalt (77)

pp

juhitava telgjoonelt raskusjõul mahalaadimisega, alt (77)

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

Mahalaadimisavade paigutus:

—

:

telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

—

:

kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool.

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

—

:

ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

—

:

all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| | Mahalaadimise ulatus:









  — | : | korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

Mahalaadimise ulatus:

—

:

korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

—

:

juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

KATEGOORIATÄHT: Z – TSISTERNVAGUN

| Standardvagun | Metallkestaga,
  vedelike või gaaside veoks
  Liigend- või mootorrongivagun,
  telgedega, 2-osaline
  22 m ≤ lu < 27 m |
| --- | --- |
| Märgistus-tähed | a | pöördvankritega |
| c | rõhu all mahalaadimisega (79) |
| e | varustatud kütteseadmetega |
| f | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga |
| ff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu) |
| fff | sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga) |
| g | suru-, vedel- või rõhu all lahustatud gaaside veoks (79) |
| i | mittemetallist tsistern |
| j | amortisaatoriga |
| m | 2-osaline: lu ≥ 27 m |
| mm | 2-osaline: lu < 22 m |
| o | 3-osaline |
| oo | 4- või enamaosaline |
| r | liigendvagun |
| rr | mootorrongivagun |

Standardvagun

Metallkestaga,

vedelike või gaaside veoks

Liigend- või mootorrongivagun,

telgedega, 2-osaline

22 m ≤ lu < 27 m

Märgistus-tähed

a

pöördvankritega

c

rõhu all mahalaadimisega (79)

e

varustatud kütteseadmetega

f

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga

ff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes tunneli kaudu)

fff

sobiv ühenduseks Suurbritanniaga (üksnes rongipraamiga)

g

suru-, vedel- või rõhu all lahustatud gaaside veoks (79)

i

mittemetallist tsistern

j

amortisaatoriga

m

2-osaline: lu ≥ 27 m

mm

2-osaline: lu < 22 m

o

3-osaline

oo

4- või enamaosaline

r

liigendvagun

rr

mootorrongivagun

13. OSA –   REISIVAGUNITE TÄHTMÄRGISTUS

Rahvusvahelise tähendusega seeriatähed

| A | 1. klassi vagun istmetega |
| --- | --- |
| B | 2. klassi vagun istmetega |
| AB | 1./2. klassi vagun istmetega |
| WL | Magamisvagun seeriatähtedega A, B või AB, olenevalt pakutava majutuse liigist. „Eriliste” kupeedega magamisvaguni seeriatähtedele lisatakse märgistustäht „S” (Special). |
| WR | Restoranvagun |
| R | Restoranvaguni, puhveti või baariga rööbasbuss (seeriatähte kasutatakse täiendavalt) |
| D | Furgoonauto |
| DD | Lahtine 2-tasandiline autovagun |
| Post | Postivagun |
| AS
  SR
  WG | Tantsimisvõimalusega baarivagun |
| WSP | Pulmanvagun |
| Le | Lahtine kaheteljeline kahetasandiline autovagun |
| Leq | Lahtine kaheteljeline kahetasandiline autovagun rongi toitekaabliga |
| Laeq | Lahtine kolmeteljeline kahetasandiline autovagun rongi toitekaabliga |

A

1. klassi vagun istmetega

B

2. klassi vagun istmetega

AB

1./2. klassi vagun istmetega

WL

Magamisvagun seeriatähtedega A, B või AB, olenevalt pakutava majutuse liigist. „Eriliste” kupeedega magamisvaguni seeriatähtedele lisatakse märgistustäht „S” (Special).

WR

Restoranvagun

R

Restoranvaguni, puhveti või baariga rööbasbuss (seeriatähte kasutatakse täiendavalt)

D

Furgoonauto

DD

Lahtine 2-tasandiline autovagun

Post

Postivagun

AS

SR

WG

Tantsimisvõimalusega baarivagun

WSP

Pulmanvagun

Le

Lahtine kaheteljeline kahetasandiline autovagun

Leq

Lahtine kaheteljeline kahetasandiline autovagun rongi toitekaabliga

Laeq

Lahtine kolmeteljeline kahetasandiline autovagun rongi toitekaabliga

Rahvusvahelise tähendusega märgistustähed

| b
  h | Puuetega reisijate veoks kohandatud vagun |
| --- | --- |
| c | Kupeed, mida saab muuta magamiskupeedeks |
| d
  v | Jalgrataste veoks kohandatud veeremiüksus |
| ee
  z | Keskse energiavarustusega veeremiüksus |
| f | Juhikabiiniga veeremiüksus (mootorvagun) |
| p
  t | Istmete ja vahekäiguga vagun |
| m | Üle 24,5 m pikkune veeremiüksus |
| s | Vahekäiguga pagasivagunid ja pagasiruumiga vagunid |

b

h

Puuetega reisijate veoks kohandatud vagun

c

Kupeed, mida saab muuta magamiskupeedeks

d

v

Jalgrataste veoks kohandatud veeremiüksus

ee

z

Keskse energiavarustusega veeremiüksus

f

Juhikabiiniga veeremiüksus (mootorvagun)

p

t

Istmete ja vahekäiguga vagun

m

Üle 24,5 m pikkune veeremiüksus

s

Vahekäiguga pagasivagunid ja pagasiruumiga vagunid

Kupeede arv tähistatakse indeksiga (näide: Bc9)

Riigisisese tähendusega seeriatähed ja märgistustähed

Teistel seeriatähtedel ja märgistustähtedel on riigisisene tähendus, mille määrab kindlaks iga liikmesriik.

14. OSA –   ERIVEEREMI TÄHTMÄRGISTUS

Kõnealune märgistus on sätestatud dokumendis EN 14033-1 „Railway applications – Track – Technical requirements for railbound construction and maintenance machines – Part 1: Running of railbound machines”.

---

(1)  Jõuallikaga veeremi number peab olema kon kreetses riigis kordumatu ja 6kohaline.

(2)  Eriveeremi number peab olema konkreetses riigis kordumatu esimese numbri ning viie viimase tehniliste omaduste numbri ja seerianumbri osas.

(3)  Veeremiüksuse valdaja on isik, kes omaniku või käsutajana kasutab veeremiüksust alaliselt majanduslikul otstarbel transpordivahendina ning on sellisena veeremiregistris registreeritud.

(4)  NMBS/SNCB osas võib jätkata üksnes ringistatud B-tähe kasutamist.

(5)  Diakriitilised märgid on tähtedel Ą, Ē, Ö, Č, Ž, Å jne olevad rõhumärgid. Eritähed, näiteks Ø ja Æ, esitatakse ühe tähena; kordumatuse kontrollimisel loetakse, et Ø on O ja Æ on A.

(6)  Koodid kinnitatakse edaspidi.

(7)  Üldiste märkuste punktis 3 nimetatud muudatuste jõustumiseni võivad need riigid kasutada koode 43 (GySEV/ROeEE), 63 (BLS), 64 (FNME), 68 (AAE). Ajakohastamise ajavahemik määratakse sel juhul kindlaks koos asjaomase liikmesriigiga

(8)  Vastavalt 1949. aasta konventsiooni liites 4 ja 1968. aasta maanteevedude konventsiooni artikli 45 lõikes 4 kirjeldatud tähelisele koodisüsteemile.

(9)  Ettevõtjad, kes jõustumise ajal olid UIC või OSJD liikmed ja kasutasid vastavat riigi koodi ettevõtja koodina.

(10)  Vastab vähemalt veeremi KTK-le

(11)  Sealhulgas veeremiüksused, mis kehtivate normide kohaselt kannavad neid numbreid kõnealuste uute normide jõustumise ajal.

(12)  Fikseeritud või muudetav rööpmelaius.

(13)  Vastavad vähemalt tulevikus kehtestatavale reisivagunite KTKle.

(14)  Vastavad RICile või COTIFile kehtivate normide kohaselt.

(15)  Üksnes riigisiseses liikluses kasutatavad veeremiüksused.

(16)  Üksnes rahvusvahelises liikluses kasutamiseks sobivad veeremiüksused.

| Kõik pinged | Ühefaasiline vahelduvvool 1 000 V 51–15 Hz, ühefaasiline vahelduvvool 1 500 V 5 Hz, alalisvool 1 500 V, alalisvool 3 000 V. Võib hõlmata 3 000 V 50 Hz ühefaasilist vahelduvvoolu. |
| --- | --- |

Kõik pinged

Ühefaasiline vahelduvvool 1 000 V 51–15 Hz, ühefaasiline vahelduvvool 1 500 V 5 Hz, alalisvool 1 500 V, alalisvool 3 000 V. Võib hõlmata 3 000 V 50 Hz ühefaasilist vahelduvvoolu.

| A | Autonoomne küte, rööbasbussi elektritoiteliinita. |
| --- | --- |
| G | Veeremiüksused, millel on rööbasbussi elektritoiteliin kõikideks pingeteks, kuid mis vajavad kliimaseadme toimimiseks generaatorvagunit. |
| Aur | Üksnes auruküttega. Kui on märgitud pinge, võib koodi kasutada ka aurukütteta veeremiüksuste puhul. |

A

Autonoomne küte, rööbasbussi elektritoiteliinita.

G

Veeremiüksused, millel on rööbasbussi elektritoiteliin kõikideks pingeteks, kuid mis vajavad kliimaseadme toimimiseks generaatorvagunit.

Aur

Üksnes auruküttega. Kui on märgitud pinge, võib koodi kasutada ka aurukütteta veeremiüksuste puhul.

(17)  Teatavate 1 000 V ühefaasilise vahelduvvooluga veeremiüksuste puhul on lubatud ainult üks kindel sagedus, kas 16 2/3 või 50 Hz.

| A | Autonoomne küte, rööbasbussi elektritoiteliinita. |
| --- | --- |
| G | Veeremiüksused, millel on rööbasbussi elektritoiteliin kõikideks pingeteks, kuid mis vajavad kliimaseadme toimimiseks generaatorvagunit. |
| Aur | Üksnes auruküttega. Kui on märgitud pinge, võib koodi kasutada ka aurukütteta veeremiüksuste puhul. |

A

Autonoomne küte, rööbasbussi elektritoiteliinita.

G

Veeremiüksused, millel on rööbasbussi elektritoiteliin kõikideks pingeteks, kuid mis vajavad kliimaseadme toimimiseks generaatorvagunit.

Aur

Üksnes auruküttega. Kui on märgitud pinge, võib koodi kasutada ka aurukütteta veeremiüksuste puhul.

(18)  Piirang – konkreetne asukoht rongis (nt tagaotsas), kohustuslik kaitsevagun jne.

(19)  Tuleb täita rongi koosseisu lisamise eritingimused.

(20)  See kehtib üksnes lahtiste kõrgete külgedega tasase põrandaga vagunite kohta, millel on seade, mis võimaldab neid kasutada harilike tasase põhjaga vagunitena või teatavate kaupade raskusjõul mahalaadimiseks, paigutades luugid õigesse asendisse.

(21)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

(22)  F-kategooria raskusjõul mahalaadimisega vagunid on lahtised vagunid, millel ei ole tasast põrandat ega küljele- või tahakallutamise võimalust.

(23)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

| | Mahalaadimisavade paigutus:








  — | : | Mahalaadimisavade paigutus | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Mahalaadimisavade paigutus:

—

:

Mahalaadimisavade paigutus

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

—

:

kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

—

:

ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

—

:

all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| | Mahalaadimise ulatus:









  — | : | korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

Mahalaadimise ulatus:

—

:

korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

—

:

juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

(24)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

(25)  Termin „puu- ja köögiviljade jaoks” kehtib üksnes vagunite kohta, millel on põranda tasandil lisaventilatsiooniavad.

(26)  2teljelistel vagunitel märgistusega „f”, „fff” võib mahutavus olla alla 70 m3.

(27)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

(28)  Termin „puu- ja köögiviljade jaoks” kehtib üksnes vagunite kohta, millel on põranda tasandil lisaventilatsiooniavad.1 520

(29)  Kehtib üksnes 1 435 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

(30)  Liigutatavaid vaheseinu võib ajutiselt eemaldada.

(31)  Märgistustähte „l” ei märgita vagunitele, mis kannavad tähti „g”, „gg”, „i” või „ii”.

(32)  Vaguneid, mis kannavad üheaegselt märgistustähti „g” ja „i”, võib kasutada eraldi või mehaanilise jahutusega koosseisus.

(33)  Termin „tehniline saatevagun” kehtib samal ajal ka tehasvagunite, töökojavagunite (magamiskohtadega ja ilma) ning magamisvagunite kohta.

(34)  Märgistustähte „o” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „l”.

(35)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

Märkus: Kinniste külmvagunite põrandapinna kindlaksmääramisel võetakse alati arvesse jääkambrite kasutamist.

(36)  Märgistustähte „g” võib kasutada koos kategooriatähega „K” üksnes harilike vagunite puhul, mis on üksnes täiendavalt konteinerite veoks kohandatud. Vagunid, mis on ette nähtud üksnes konteinerite veoks, tuleb liigitada L-kategooriasse.

(37)  Märgistustähte „p” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „i”.

(38)  Märgistustähtede „l” või „p” pealekandmine on vabatahtlik vagunite puhul, mis kannavad märgistustähti „b”, „c”, „d”, „e”, „g”, „h”, „hh”, „i” või „ii”. Numberkoodid peavad aga alati vastama vagunite tähtmärgistusele.

(39)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes konteinerite veoks (v.a pa).

(40)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes teraserullide veoks.

(41)  Kehtib üksnes 1 435 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

(42)  Märgistustähte „g” võib kasutada koos kategooriatähega „R” üksnes harilike vagunite puhul, mis on üksnes täiendavalt konteinerite veoks kohandatud. Vagunid, mis on ette nähtud üksnes konteinerite veoks, tuleb liigitada S-kategooriasse.

(43)  Märgistustähti „h” või „hh” võib kasutada koos kategooriatähega „R” üksnes harilike vagunite puhul, mis on üksnes täiendavalt konteinerite veoks kohandatud. Vagunid, mis on ette nähtud üksnes konteinerite veoks, tuleb liigitada S-kategooriasse.

(44)  Märgistustähti „oo” ja/või „p” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „i”.

(45)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

(46)  Märgistustähtede „l” või „p” pealekandmine on vabatahtlik vagunite puhul, mis kannavad märgistustähti „b”, „c”, „d”, „e”, „g”, „gg”, „h”, „hh”, „i” või „ii”. Numberkoodid peavad aga alati vastama vagunite tähtmärgistusele.

(47)  Vagunid, mida lisaks konteineritele ja vahetusveovahenditele kasutatakse ka sõidukite veoks, märgistatakse tähtedega „g” või „gg” ja tähega „d”.

(48)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes konteinerite ja vahetusveovahendite veoks, haaratsitega tõstmise ja lattkinnitusega.

(49)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes teraserullide veoks.

(50)  Kehtib üksnes 1 435 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

(51)  Märgistustähte „e”:

| — | võib märgistustähte „b” kandvate vagunite puhul kasutada soovi korral (kuid numberkoodid peavad alati vastama vagunite tähtmärgistusele), |
| --- | --- |

—

võib märgistustähte „b” kandvate vagunite puhul kasutada soovi korral (kuid numberkoodid peavad alati vastama vagunite tähtmärgistusele),

| — | ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähti „d”, „dd”,„i”, „l”, „ll”, „o”, „oo”, „p” või „pp”. |
| --- | --- |

—

ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähti „d”, „dd”,„i”, „l”, „ll”, „o”, „oo”, „p” või „pp”.

(52)  Märgistustähti „b” ja „m” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähti „d”, „dd”, „l”, „ll”, „o”, „oo”, „p” või „pp”.

(53)  T-kategooria raskusjõul mahalaadimisega vagunitel on avatav katus, mis annab juurdepääsu kogu kere pikkusele laadimisluugile; neil vagunitel ei ole tasast põrandat ja need ei ole ette nähtud küljele või taha kallutamiseks.

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

| | Mahalaadimisavade paigutus:









  — | : | telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Mahalaadimisavade paigutus:

—

:

telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

—

:

kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

—

:

ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

—

:

all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| | Mahalaadimise ulatus:









  — | : | korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

Mahalaadimise ulatus:

—

:

korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

—

:

juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

(54)  U-kategooria raskusjõul mahalaadimisega vagunid on kinnised vagunid, mida saab laadida üksnes kere ülaosas paikneva ühe või enama laadimisava kaudu, mille kogupikkus ei ületa kere pikkust; neil vagunitel ei ole tasast põrandat ja need ei ole ette nähtud küljele või taha kallutamiseks.

(55)  Eelkõige:

| — | sumpvagunid, |
| --- | --- |

—

sumpvagunid,

| — | kesksüvendiga vagunid, |
| --- | --- |

—

kesksüvendiga vagunid,

| — | kalddiagonaali juhtimispuldiga vagunid. |
| --- | --- |

—

kalddiagonaali juhtimispuldiga vagunid.

(56)  Märgistustähte „n” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „i”.

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

| | Mahalaadimisavade paigutus:








  — | : | telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Mahalaadimisavade paigutus:

—

:

telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

—

:

kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

—

:

ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

—

:

all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| | Mahalaadimise ulatus:









  — | : | korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

Mahalaadimise ulatus:

—

:

korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

—

:

juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

(57)  Kehtib üksnes 1 520 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

(58)  Märgistustähte „c” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „g”.

(59)  F-kategooria raskusjõul mahalaadimisega vagunid on lahtised vagunid, millel ei ole tasast põrandat ega küljele- või tahakallutamise funktsiooni.

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

| | Mahalaadimisavade paigutus:









  — | : | telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Mahalaadimisavade paigutus:

—

:

telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

—

:

kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

—

:

ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

—

:

all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| | Mahalaadimise ulatus:









  — | : | korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

Mahalaadimise ulatus:

—

:

korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

—

:

juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

(60)  Termin „puu- ja köögiviljade jaoks” kehtib üksnes vagunite kohta, millel on põranda tasandil lisaventilatsiooniavad.

(61)  Kehtib üksnes 1 435 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

(62)  Liigutatavaid vaheseinu võib ajutiselt eemaldada.

(63)  Märgistustähte „l” ei märgita vagunitele, mis kannavad tähti „g”, „gg”, „i” või „ii”.

(64)  Termin „tehniline saatevagun” kehtib samal ajal ka tehasvagunite, töökojavagunite (magamiskohtadega ja ilma) ning magamisvagunite kohta.

(65)  Märgistustähte „o” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „l”.

(66)  Märgistustähtede „l” või „p” pealekandmine on vabatahtlik vagunite puhul, mis kannavad märgistustähti „b”, „c”, „d”, „e”, „g”, „h”, „hh”, „i” või „ii”. Numberkoodid peavad aga alati vastama vagunite tähtmärgistusele.

(67)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes konteinerite veoks (v.a pa).

(68)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes teraserullide veoks.

(69)  Kehtib üksnes 1 435 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

(70)  Märgistustähtede „l” või „p” pealekandmine on vabatahtlik vagunite puhul, mis kannavad märgistustähti „b”, „c”, „d”, „e”, „g”, „gg”, „h”, „hh”, „i” või „ii”. Numberkoodid peavad aga alati vastama vagunite tähtmärgistusele.

(71)  Vagunid, mida lisaks konteineritele ja vahetuskeredele kasutatakse ka muude veeremiüksuste veoks, märgistatakse tähtedega „g” või „gg” ja tähega „d”.

(72)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes konteinerite ja vahetuskerede veoks, haaratsitega tõstmise ja lattkinnitusega.

(73)  Vagunid, mida kasutatakse üksnes teraserullide veoks.

(74)  Kehtib üksnes 1 435 mm rööpmelaiusega vagunite kohta.

(75)  Märgistustähte „b” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähti „d”, „dd”, „i”, „l”, „ll”, „o”, „oo”, „p” või „pp”.

(76)  T-kategooria raskusjõul mahalaadimisega vagunitel on avatav katus, mis annab juurdepääsu kogu kere pikkusele laadimisluugile; neil vagunitel ei ole tasast põrandat ja need ei ole ette nähtud küljele või taha kallutamiseks.

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

| | Mahalaadimisavade paigutus:









  — | : | telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Mahalaadimisavade paigutus:

—

:

telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

—

:

kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

—

:

ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

—

:

all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| | Mahalaadimise ulatus:









  — | : | korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

Mahalaadimise ulatus:

—

:

korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

—

:

juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

(77)  U-kategooria raskusjõul mahalaadimisega vagunid on kinnised vagunid, mida saab laadida üksnes kere ülaosas paikneva ühe või enama laadimisava kaudu, mille kogupikkus ei ületa kere pikkust; neil vagunitel ei ole tasast põrandat ja need ei ole ette nähtud küljele või taha kallutamiseks.

(78)  Eelkõige:

| — | sumpvagunid, |
| --- | --- |

—

sumpvagunid,

| — | kesksüvendiga vagunid, |
| --- | --- |

—

kesksüvendiga vagunid,

| — | kalddiagonaali juhtimispuldiga vagunid. |
| --- | --- |

—

kalddiagonaali juhtimispuldiga vagunid.

Nende vagunite puhul kehtivad mahalaadimise puhul järgmiste omaduste kombinatsioonid.

| | Mahalaadimisavade paigutus:









  — | : | telgjoonel | : | avad asuvad raudtee telgjoone kohal; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | kahepoolne | : | avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool.
  (nende vagunite puhul on mahalaadimine:






  — | üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad, |

Mahalaadimisavade paigutus:

—

:

telgjoonel

:

avad asuvad raudtee telgjoone kohal;

—

:

kahepoolne

:

avad asuvad mõlemal pool raudteed rööbastest väljaspool.

(nende vagunite puhul on mahalaadimine:

—

üheaegne, kui vaguni täielikuks tühjendamiseks tuleb avada mõlemal küljel olevad avad,

| — | vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega) |
| --- | --- |

—

vahelduv, kui vagun on võimalik täielikult tühjendada üksnes ühe poole avade avamisega)

—

:

ülal

:

mahalaadimisava alumine äär (võtmata arvesse liikuvaid seadmeid, millega võib ava asukohta muuta) asub vähemalt 0,7 m kõrgusel rööpa pealispinnast ning võimaldab kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit;

—

:

all

:

mahalaadimisava alumise ääre asend ei võimalda kaupade äraveoks kasutada lintkonveierit.

| | Mahalaadimise ulatus:









  — | : | korraga | : | pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | juhitav | : | mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada. |

Mahalaadimise ulatus:

—

:

korraga

:

pärast mahalaadimisavade avamist ei ole neid võimalik sulgeda enne, kui vagun on tühi;

—

:

juhitav

:

mahalaadimise kestel võib kaubavoogu igal ajal reguleerida või selle peatada.

(79)  Märgistustähte „c” ei märgita vagunitele, mis kannavad märgistustähte „g”.

Liide Pa

„0” OSA –   VEEREMIÜKSUSE IDENTIFITSEERIMISTUNNUS

Üldised märkused

Käesolevas liites kirjeldatakse Euroopa raudteeveeremi numbrit (EVN) ja seonduvat märgistust, mis paigutatakse hästinähtavalt ja püsivalt veeremiüksuse külge, et võimaldada seda käitamise ajal eksimatult identifitseerida. Selles ei kirjeldata muid numbreid ega tähiseid, mis graveeritakse või kinnitatakse tootmise ajal püsivalt veeremiüksuse šassiile või põhikomponentidele.

Euroopa raudteeveeremi number ja seonduvad lühendid

Igale veeremiüksusele antakse 12-kohaline number (Euroopa raudteeveeremi number), mille struktuur on järgmine:

| Veeremi liik | Koostalitlusvõime ja sõidukiliik
  [2 numbrit] | Riik, kus veeremiüksus on registreeritud
  [2 numbrit] | Tehnilised näitajad
  [4 numbrit] | Seerianumber
  [3 numbrit] | Kontrollnumber
  [1 number] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vagunid | 00 kuni 09
  10 kuni 19
  20 kuni 29
  30 kuni 39
  40 kuni 49
  80 kuni 89

  [täpsed andmed 6. osas] | 01 kuni 99

  [täpsed andmed 4. osas] | 0000 kuni 9999

  [täpsed andmed 9. osas] | 000 kuni 999 | 0 kuni 9

  [täpsed andmed 3. osas] |
| Reisivagunid | 50 kuni 59
  60 kuni 69
  70 kuni 79

  [täpsed andmed 7. osas] | 0000 kuni 9999

  [täpsed andmed 10. osas] | 000 kuni 999 |
| Vedav veerem ja püsivalt või eelnevalt koostatud rongikoosseis | 90 kuni 99

  [täpsed andmed 8. osas] | 0000000 kuni 8999999

  [nende numbrite tähenduse määravad liikmesriigid hiljem kindlaks kahe- või mitmepoolsete lepingutega] |
| Eriveerem | 9000 kuni 9999

  [täpsed andmed 11. osas] | 000 kuni 999 |

Veeremi liik

Koostalitlusvõime ja sõidukiliik

[2 numbrit]

Riik, kus veeremiüksus on registreeritud

[2 numbrit]

Tehnilised näitajad

[4 numbrit]

Seerianumber

[3 numbrit]

Kontrollnumber

[1 number]

Vagunid

00 kuni 09

10 kuni 19

20 kuni 29

30 kuni 39

40 kuni 49

80 kuni 89

[täpsed andmed 6. osas]

01 kuni 99

[täpsed andmed 4. osas]

0000 kuni 9999

[täpsed andmed 9. osas]

000 kuni 999

0 kuni 9

[täpsed andmed 3. osas]

Reisivagunid

50 kuni 59

60 kuni 69

70 kuni 79

[täpsed andmed 7. osas]

0000 kuni 9999

[täpsed andmed 10. osas]

000 kuni 999

Vedav veerem ja püsivalt või eelnevalt koostatud rongikoosseis

90 kuni 99

[täpsed andmed 8. osas]

0000000 kuni 8999999

[nende numbrite tähenduse määravad liikmesriigid hiljem kindlaks kahe- või mitmepoolsete lepingutega]

Eriveerem

9000 kuni 9999

[täpsed andmed 11. osas]

000 kuni 999

Konkreetses riigis piisab veeremiüksuse eksimatuks identifitseerimiseks reisivagunite ja eriveeremi seas tehniliste omaduste ja seerianumbri 7 numbrist (1).

Numbrile lisandub tähestikuline märgistus:

| a) | koostalitlusvõimega seotud märgistus (täpsed andmed 5. osas); |
| --- | --- |

a)

koostalitlusvõimega seotud märgistus (täpsed andmed 5. osas);

| b) | selle riigi lühend, kus veeremiüksus on registreeritud (täpsed andmed 4. osas); |
| --- | --- |

b)

selle riigi lühend, kus veeremiüksus on registreeritud (täpsed andmed 4. osas);

| c) | veeremiüksuse valdaja tähis (täpsed andmed 1. osas); |
| --- | --- |

c)

veeremiüksuse valdaja tähis (täpsed andmed 1. osas);

| d) | tehniliste omaduste lühendid (täpsed andmed vagunite kohta 12. osas, reisivagunite kohta 13. osas). |
| --- | --- |

d)

tehniliste omaduste lühendid (täpsed andmed vagunite kohta 12. osas, reisivagunite kohta 13. osas).

Numbri määramine

Euroopa raudteeveeremi number (EVN) tuleb eraldada kooskõlas komisjoni otsuses 2007/756/EÜ (2) sätestatud eeskirjadega.

Euroopa raudteeveeremi number muudetakse ära, kui see ei kajasta koostalitlusvõimet või tehnilisi omadusi vastavalt käesolevale liitele seetõttu, et veeremiüksust on tehniliselt muudetud. Selliste tehniliste muudatuste tõttu võib vaja olla uut kasutuselevõtmist vastavalt direktiivi 2008/57/EÜ artiklitele 20–25.

1. OSA –   VEEREMIÜKSUSE VALDAJA TÄHIS

1.   VEEREMIÜKSUSE VALDAJA TÄHISE MÕISTE

Veeremiüksuse valdaja tähis (Vehicle Keeper Marking – VKM) on 2–5-kohaline tähtkood (3). VKM märgitakse igale veeremiüksusele Euroopa raudteeveeremi numbri lähedale. VKM tähistab veeremi valdajat, kes on registreeritud siseriiklikus raudteeveeremi registris.

VKM on kordumatu igas käesoleva KTKga hõlmatud riigis, kes sõlmib kokkuleppe käesolevas KTKs sätestatud veeremiüksuse nummerdamise süsteemi ja veeremiüksuse valdaja tähise kasutamiseks.

2.   VEEREMIÜKSUSE VALDAJA TÄHISE VORM

VKM tähistab veeremiüksuse valdaja täisnime või lühendit, võimaluse korral äratuntaval kujul. Kasutada võib kõiki 26 ladina tähestiku tähte. VKMi tähed kirjutatakse suurtähtedena. Tähed, mis ei ole valdaja nimes sisalduvate sõnade esitähed, võib kirjutada väiketähtedena. Kordumatuse kontrollimisel loetakse väiketähti suurtähtedeks.

Tähed võivad sisaldada diakriitilisi märke (4). Kordumatuse kontrollimisel tähtedes kasutatud diakriitilisi märke arvesse ei võeta.

Veeremiüksusele, mille valdajate asukohariigis ei kasutata ladina tähestikku, võib VKMi järele kaldkriipsuga („/”) eraldatult kanda VKMi vaste nende oma tähestikus. Andmete töötlemisel kõnealust VKMi vastet arvesse ei võeta.

3.   SÄTTED VEEREMIÜKSUSE VALDAJA TÄHISE MÄÄRAMISE KOHTA

Veeremiüksuse valdajale võib anda rohkem kui ühe VKMi, kui:

| — | veeremiüksuse valdaja ametlik nimi rohkem kui ühes keeles; |
| --- | --- |

—

veeremiüksuse valdaja ametlik nimi rohkem kui ühes keeles;

| — | veeremiüksuse valdajal on mõistlik põhjus eri veeremiparkide eristamiseks oma organisatsiooni sees. |
| --- | --- |

—

veeremiüksuse valdajal on mõistlik põhjus eri veeremiparkide eristamiseks oma organisatsiooni sees.

Kontsernile võib anda ühe VKMi, kui:

| — | kontsern kuulub ühele korporatiivsele struktuurile (nt valdusühing); |
| --- | --- |

—

kontsern kuulub ühele korporatiivsele struktuurile (nt valdusühing);

| — | kontsern kuulub ühele korporatiivsele struktuurile, mis on määranud ja volitanud oma struktuuris ühe organisatsiooni kõikide teiste nimel tegutsema; |
| --- | --- |

—

kontsern kuulub ühele korporatiivsele struktuurile, mis on määranud ja volitanud oma struktuuris ühe organisatsiooni kõikide teiste nimel tegutsema;

| — | kontsern on volitanud enda nimel tegutsema ühe iseseisva juriidilise isiku ja valdajaks on see juriidiline isik. |
| --- | --- |

—

kontsern on volitanud enda nimel tegutsema ühe iseseisva juriidilise isiku ja valdajaks on see juriidiline isik.

4.   VEEREMIÜKSUSE VALDAJA TÄHISTE REGISTER JA MÄÄRAMISE KORD

VKMide register on avalik ja seda uuendatakse reaalajas.

VKMi saamise taotlus esitatakse taotleja liikmesriigi pädevale asutusele, kes edastab selle ERA-le. VKMi võib kasutada pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

VKMi omanik peab liikmesriigi pädevat asutust teavitama VKMi kasutamise lõpetamisest ning pädev asutus edastab vastavad andmed ERA-le. VKM tunnistatakse kehtetuks, kui valdaja on tõendanud, et kogu asjaomase veeremiüksuse märgistust on muudetud. Järgmise kümne aasta jooksul sama VKMi uuesti välja ei anta, välja arvatud algsele omanikule või tema taotlusel mõnele teisele omanikule.

VKMi võib üle anda teisele omanikule, kes on algse omaniku õigusjärglane. VKM kehtib seni, kui VKMi omanik muudab oma nime selliselt, et nimi ei sarnane VKMiga.

Valdaja muutmise korral, millega kaasneb ka VKMi muutmine, tuleb asjaomased vagunid märgistada uue VKMiga kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil valdaja muudatus kantakse siseriiklikusse raudteeveeremi registrisse. Kui veeremiüksusele märgitud VKM ja siseriiklikus raudteeveeremi registris (NVR) märgitud andmed ei ole omavahel kooskõlas, on NVRi tehtud kanne ülimuslik.

2. OSA –   NUMBRI JA SEONDUVA TÄHTMÄRGISTUSE KANDMINE VEEREMIÜKSUSE KERELE

1.   VÄLISMÄRGISTUSE ÜLDINE KORD

Märgistuse pealekandmiseks kasutatavad suurtähed ja numbrid peavad olema vähemalt 80 mm kõrgused, kirjavahetuse kvaliteediga sans serif kirjatüübis. Väiksemat kõrgust võib kasutada üksnes juhul, kui märgistust pole võimalik paigutada mujale kui alusvankri äärtele.

Märgistus ei tohi paikneda kõrgemal kui 2 m rööpa pealispinnast.

2.   VAGUNID

Märgistus kantakse vagunikeredele järgmiselt:

| 23 | TEN | |
| --- | --- | --- |
| 80 | -RFC | |
| 7369 | | 553-4 |
| Zcs | | |
| 31 | TEN | |
| 80 | -DB | |
| 0691 | | 235-2 |
| Tanoos | | |
| 33 | TEN | |
| 84 | -ACTS | |
| 4796 | | 100-8 |
| Slpss | | |

23

TEN

80

-RFC

7369

553-4

Zcs

31

TEN

80

-DB

0691

235-2

Tanoos

33

TEN

84

-ACTS

4796

100-8

Slpss

Vagunitele, mille kerel ei ole selliseks paigutuseks piisavalt ruumi, eelkõige platvormvagunitele, paigutatakse märgistus järgmiselt:

| 01 87 3320 644-7 |
| --- |
| TEN | F-SNCF | Ks |

01 87 3320 644-7

TEN

F-SNCF

Ks

Kui vagunile kantakse üks või mitu riigisisese tähendusega märgistustähte, peavad need järgnema rahvusvahelisele tähtmärgistusele ja olema sellest sidekriipsuga eraldatud järgmiselt:

| 01 87 3320 644-7 |
| --- |
| TEN | F-SNCF | Ks-xy |

01 87 3320 644-7

TEN

F-SNCF

Ks-xy

3.   RÖÖBASBUSSID JA REISIVAGUNID

Number kantakse veeremiüksuse mõlemale küljele järgmiselt:

| -SNCF | 61 87 - 7 |
| --- | --- |
| | B10 tu |

-SNCF

61 87 - 7

B10 tu

Veeremiüksuse registreerimisriigi tähis ja tehniliste omaduste tähis trükitakse vahetult Euroopa raudteeveeremi numbri ette, taha või alla.

Juhikabiiniga rööbasbusside korral peab Euroopa raudteeveeremi number olema kirjas ka kabiini sees.

4.   VEDURID, VEDUKID JA ERIVEEREM

Euroopa raudteeveeremi number peab olema kantud jõuallikaga veeremi mõlemale küljele järgmiselt:

92 10 1108 062-6

Euroopa raudteeveeremi number peab olema kirjas ka jõuallikaga veeremi igas kabiinis.

Valdaja võib Euroopa raudteeveeremi numbrist suuremate tähtedega lisada ka omapoolse käitamiseks vajaliku numbermärgistuse (mis koosneb üldjuhul seerianumbrist ja sellele lisatud tähtkoodist). Oma numbermärgistuse asukoha valib valdaja; Euroopa raudteeveeremi numbrit peab aga olema võimalik kergelt eristada valdaja numbermärgistusest.

3. OSA –   KONTROLLNUMBRI KINDLAKSMÄÄRAMISE KORD (12. NUMBER)

Kontrollnumber määratakse kindlaks järgmiselt:

| — | põhinumbris paariskohtadel olevad numbrid võetakse (paremalt vasakule) nende arvulises väärtuses; |
| --- | --- |

—

põhinumbris paariskohtadel olevad numbrid võetakse (paremalt vasakule) nende arvulises väärtuses;

| — | põhinumbris paaritutel kohtadel olevad numbrid (paremalt vasakule) korrutatakse kahega; |
| --- | --- |

—

põhinumbris paaritutel kohtadel olevad numbrid (paremalt vasakule) korrutatakse kahega;

| — | seejärel leitakse paariskohtadel olevate numbrite ja paaritutel kohtadel saadud korrutisi märkivate numbrite summa; |
| --- | --- |

—

seejärel leitakse paariskohtadel olevate numbrite ja paaritutel kohtadel saadud korrutisi märkivate numbrite summa;

| — | võetakse selle summa üheliste arv; |
| --- | --- |

—

võetakse selle summa üheliste arv;

| — | kontrollnumber on arv, mis on vajalik üheliste arvu viimiseks 10ni; kui üheliste arv on null, on ka kontrollnumber null. |
| --- | --- |

—

kontrollnumber on arv, mis on vajalik üheliste arvu viimiseks 10ni; kui üheliste arv on null, on ka kontrollnumber null.

Näited

| 1 – | Oletagem, et põhinumber on | 3 | 3 | 8 | 4 | 4 | 7 | 9 | 6 | 1 | 0 | 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kordaja | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | 6 | 3 | 16 | 4 | 8 | 7 | 18 | 6 | 2 | 0 | 0 |

1 –

Oletagem, et põhinumber on

3

3

8

4

4

7

9

6

1

0

0

Kordaja

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

3

16

4

8

7

18

6

2

0

0

Summa: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52

Selle summa üheliste arv on 2.

Kontrollnumber on seega 8 ning põhinumbrist saab registreerimisnumber 33 84 4796 100 - 8.

| 2 – | Oletagem, et põhinumber on | 3 | 1 | 5 | 1 | 3 | 3 | 2 | 0 | 1 | 9 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kordaja | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 |
| | 6 | 1 | 10 | 1 | 6 | 3 | 4 | 0 | 2 | 9 | 16 |

2 –

Oletagem, et põhinumber on

3

1

5

1

3

3

2

0

1

9

8

Kordaja

2

1

2

1

2

1

2

1

2

1

2

6

1

10

1

6

3

4

0

2

9

16

Summa: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40

Selle summa üheliste arv on 0.

Kontrollnumber on seega 0 ning põhinumbrist saab registreerimisnumber 31 51 3320 198 - 0.

4. OSA –   VEEREMI REGISTREERIMISRIIKIDE KOODID (3.–4. NUMBER NING LÜHEND)

Andmed kolmandate riikide kohta on üksnes informatiivsed.

| Riigid | Riigi tähtkood (5) | Riigi numberkood |
| --- | --- | --- |
| Albaania | AL | 41 |
| Alžeeria | DZ | 92 |
| Armeenia | AM | 58 |
| Austria | A | 81 |
| Aserbaidžaan | AZ | 57 |
| Valgevene | BY | 21 |
| Belgia | B | 88 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | BIH | 49 |
| Bulgaaria | BG | 52 |
| Hiina | RC | 33 |
| Horvaatia | HR | 78 |
| Kuuba | CU (5) | 40 |
| Küpros | CY | |
| Tšehhi Vabariik | CZ | 54 |
| Taani | DK | 86 |
| Egiptus | ET | 90 |
| Eesti | EST | 26 |
| Soome | FIN | 10 |
| Prantsusmaa | F | 87 |
| Gruusia | GE | 28 |
| Saksamaa | D | 80 |
| Kreeka | GR | 73 |
| Ungari | H | 55 |
| Iraan | IR | 96 |
| Iraak | IRQ (5) | 99 |
| Iirimaa | IRL | 60 |
| Iisrael | IL | 95 |
| Itaalia | I | 83 |
| Jaapan | J | 42 |
| Kasahstan | KZ | 27 |
| Kõrgõzstan | KS | 59 |
| Läti | LV | 25 |
| Liibanon | RL | 98 |
| Liechtenstein | FL | |
| Leedu | LT | 24 |
| Luksemburg | L | 82 |
| Makedoonia | MK | 65 |
| Malta | M | |
| Moldova | MD (5) | 23 |
| Monaco | MC | |
| Mongoolia | MGL | 31 |
| Montenegro | ME | 62 |
| Maroko | MA | 93 |
| Madalmaad | NL | 84 |
| Põhja-Korea | PRK (5) | 30 |
| Norra | N | 76 |
| Poola | PL | 51 |
| Portugal | P | 94 |
| Rumeenia | RO | 53 |
| Venemaa | RUS | 20 |
| Serbia | SRB | 72 |
| Slovakkia | SK | 56 |
| Sloveenia | SLO | 79 |
| Lõuna-Korea | ROK | 61 |
| Hispaania | E | 71 |
| Rootsi | SE | 74 |
| Šveits | CH | 85 |
| Süüria | SYR | 97 |
| Tadžikistan | TJ | 66 |
| Tuneesia | TN | 91 |
| Türgi | TR | 75 |
| Türkmenistan | TM | 67 |
| Ukraina | UA | 22 |
| Ühendkuningriik | GB | 70 |
| Usbekistan | UZ | 29 |
| Vietnam | VN (5) | 32 |

Riigid

Riigi tähtkood (5)

Riigi numberkood

Albaania

AL

41

Alžeeria

DZ

92

Armeenia

AM

58

Austria

A

81

Aserbaidžaan

AZ

57

Valgevene

BY

21

Belgia

B

88

Bosnia ja Hertsegoviina

BIH

49

Bulgaaria

BG

52

Hiina

RC

33

Horvaatia

HR

78

Kuuba

CU (5)

40

Küpros

CY

Tšehhi Vabariik

CZ

54

Taani

DK

86

Egiptus

ET

90

Eesti

EST

26

Soome

FIN

10

Prantsusmaa

F

87

Gruusia

GE

28

Saksamaa

D

80

Kreeka

GR

73

Ungari

H

55

Iraan

IR

96

Iraak

IRQ (5)

99

Iirimaa

IRL

60

Iisrael

IL

95

Itaalia

I

83

Jaapan

J

42

Kasahstan

KZ

27

Kõrgõzstan

KS

59

Läti

LV

25

Liibanon

RL

98

Liechtenstein

FL

Leedu

LT

24

Luksemburg

L

82

Makedoonia

MK

65

Malta

M

Moldova

MD (5)

23

Monaco

MC

Mongoolia

MGL

31

Montenegro

ME

62

Maroko

MA

93

Madalmaad

NL

84

Põhja-Korea

PRK (5)

30

Norra

N

76

Poola

PL

51

Portugal

P

94

Rumeenia

RO

53

Venemaa

RUS

20

Serbia

SRB

72

Slovakkia

SK

56

Sloveenia

SLO

79

Lõuna-Korea

ROK

61

Hispaania

E

71

Rootsi

SE

74

Šveits

CH

85

Süüria

SYR

97

Tadžikistan

TJ

66

Tuneesia

TN

91

Türgi

TR

75

Türkmenistan

TM

67

Ukraina

UA

22

Ühendkuningriik

GB

70

Usbekistan

UZ

29

Vietnam

VN (5)

32

5. OSA –   KOOSTALITLUSVÕIME TÄHTMÄRGISTUS

„TEN”: Veeremiüksus:

„PPV/PPW”: veeremiüksus, mis vastab PPV/PPW või PGW lepingule (OSJD riikides)

(originaal: PPV/PPW: ППВ (Правила пользования вагонами в международном сообщении); PGW: Правила Пользования Грузовыми Вагонами)

Märkused:

| a) | märgistust „TEN” kandvad veeremiüksused vastavad liite P 6. osas täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 0–3; |
| --- | --- |

a)

märgistust „TEN” kandvad veeremiüksused vastavad liite P 6. osas täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 0–3;

| b) | veeremiüksused, millel ei ole kõikides liikmesriikides kehtivat tegevusluba, peavad kandma märgistust, kus on näidatud liikmesriigid, kus luba kehtib. Tegevusloa andnud liikmesriikide loetelu tuleb esitada järgmiste jooniste alusel, kus D tähistab esimese loa andnud liikmesriiki (antud näites Saksamaa) ja F tähistab teise loa andnud riiki (antud näites Prantsusmaa). Liikmesriigid kodeeritakse vastavalt 4. osale. See võib hõlmata nii KTK-le vastavaid kui ka mittevastavaid veeremiüksusi. Need veeremiüksused vastavad 6. osas täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 4 või 8. |
| --- | --- |

b)

veeremiüksused, millel ei ole kõikides liikmesriikides kehtivat tegevusluba, peavad kandma märgistust, kus on näidatud liikmesriigid, kus luba kehtib. Tegevusloa andnud liikmesriikide loetelu tuleb esitada järgmiste jooniste alusel, kus D tähistab esimese loa andnud liikmesriiki (antud näites Saksamaa) ja F tähistab teise loa andnud riiki (antud näites Prantsusmaa). Liikmesriigid kodeeritakse vastavalt 4. osale. See võib hõlmata nii KTK-le vastavaid kui ka mittevastavaid veeremiüksusi. Need veeremiüksused vastavad 6. osas täpsustatud veereminumbri esimese numbri koodidele 4 või 8.

Image

Image

6. OSA –   VAGUNITE PUHUL KASUTATAVAD KOOSTALITLUSVÕIME KOODID (1.–2. NUMBER)

| | 2. number
  1. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 2. number
  1. number |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Rööpmelaius | fikseeritud või muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud | muudetav | fikseeritud või muudetav | Rööpmelaius | |
| TEN (6)

  ja/või
  COTIF (7)

  ja/või
  PPV/PPW | 0 | telgedega | Ei kasutata | TEN (6) ja/või COTIFi vagunid | ei kasutata (9) | PPV/PPW vagunid
  (muudetava rööpmelaiusega) | telgedega | 0 |
| 1 | pöördvankritega | pöördvankritega | 1 |
| TEN (6)

  ja/või
  COTIF (7)

  ja/või
  PPV/PPW | 2 | telgedega | TEN (6) ja/või COTIFi vagunid | PPV/PPW vagunid
  (fikseeritud rööpmelaius) | telgedega | 2 |
| 3 | pöördvankritega | pöördvankritega | 3 |
| Muud vagunid | 4 | telgedega (8) | hooldusvagunid | Muud vagunid | Tehniliste omaduste erinummerdusega vagunid, mida ei võeta kasutusele ELis | telgedega | 4 |
| 8 | pöördvankritega (8) | pöördvankritega | 8 |
| | | Liiklus | Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | | |
| | 1. number
  2. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 1. number
  2. number |

2. number

1. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2. number

1. number

Rööpmelaius

fikseeritud või muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud

muudetav

fikseeritud või muudetav

Rööpmelaius

TEN (6)

ja/või

COTIF (7)

ja/või

PPV/PPW

0

telgedega

Ei kasutata

TEN (6) ja/või COTIFi vagunid

ei kasutata (9)

PPV/PPW vagunid

(muudetava rööpmelaiusega)

telgedega

0

1

pöördvankritega

pöördvankritega

1

TEN (6)

ja/või

COTIF (7)

ja/või

PPV/PPW

2

telgedega

TEN (6) ja/või COTIFi vagunid

PPV/PPW vagunid

(fikseeritud rööpmelaius)

telgedega

2

3

pöördvankritega

pöördvankritega

3

Muud vagunid

4

telgedega (8)

hooldusvagunid

Muud vagunid

Tehniliste omaduste erinummerdusega vagunid, mida ei võeta kasutusele ELis

telgedega

4

8

pöördvankritega (8)

pöördvankritega

8

Liiklus

Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

1. number

2. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

1. number

2. number

7. OSA –   REISIVAGUNITE RAHVUSVAHELISES LIIKLUSES KASUTATAVUSE KOODID (1.–2. NUMBER)

| | Riigisisene liiklus | TEN (10) a ja/või COTIF (11) ja/või PPV/PPW | Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel | TEN (10) ja/või COTIF (11) | PPV/PPW |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. number
  1. number | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| 5 | Riigisiseses liikluses kasutatavad veeremiüksused | Fikseeritud rööpmelaiusega, kliimaseadmega veeremiüksused (sh autovagunid) | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520), kliimaseadmeta veeremiüksused | Ei kasutata | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1668), kliimaseadmeta veeremiüksused | Ajalooline raudteeveerem | Ei kasutata (12) | Fikseeritud rööpmelaiusega veeremiüksused | Pöördvankri vahetamisega, muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veeremiüksused | Telgedega, muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veeremiüksused |
| 6 | Hooldusveerem | Fikseeritud rööpmelaiusega, kliimaseadmega veeremiüksused | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520), kliimaseadmega veeremiüksused | Hooldusveerem | Muudetava rööpmelaiusega (1435/1668), kliimaseadmega veeremiüksused | Autovagunid | Ei kasutata (12) |
| 7 | Kliimaseadmega ja õhukindlad veeremiüksused | Ei kasutata | Ei kasutata | Kliimaseadmega ja õhukindlad fikseeritud rööpmelaiusega veeremiüksused | Ei kasutata | Muud veeremiüksused | Ei kasutata | Ei kasutata | Ei kasutata | Ei kasutata |

Riigisisene liiklus

TEN (10) a ja/või COTIF (11) ja/või PPV/PPW

Riigisisene liiklus või rahvusvaheline liiklus erikokkuleppel

TEN (10) ja/või COTIF (11)

PPV/PPW

2. number

1. number

0

1

2

3

4

5

6

7

8

9

5

Riigisiseses liikluses kasutatavad veeremiüksused

Fikseeritud rööpmelaiusega, kliimaseadmega veeremiüksused (sh autovagunid)

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520), kliimaseadmeta veeremiüksused

Ei kasutata

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1668), kliimaseadmeta veeremiüksused

Ajalooline raudteeveerem

Ei kasutata (12)

Fikseeritud rööpmelaiusega veeremiüksused

Pöördvankri vahetamisega, muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veeremiüksused

Telgedega, muudetava rööpmelaiusega (1435/1520) veeremiüksused

6

Hooldusveerem

Fikseeritud rööpmelaiusega, kliimaseadmega veeremiüksused

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1520), kliimaseadmega veeremiüksused

Hooldusveerem

Muudetava rööpmelaiusega (1435/1668), kliimaseadmega veeremiüksused

Autovagunid

Ei kasutata (12)

7

Kliimaseadmega ja õhukindlad veeremiüksused

Ei kasutata

Ei kasutata

Kliimaseadmega ja õhukindlad fikseeritud rööpmelaiusega veeremiüksused

Ei kasutata

Muud veeremiüksused

Ei kasutata

Ei kasutata

Ei kasutata

Ei kasutata

8. OSA –   JÕUALLIKAGA VEEREMI LIIGID NING PÜSIVALT VÕI EELNEVALT KOOSTATUD RONGIKOOSSEIS (1.–2. NUMBER)

Esimene number on „9”.

Kui teine number tähistab jõuallikaga veeremi liiki, on kohustuslikud järgmised koodid:

| Kood | Veeremiüksuse põhitüüp |
| --- | --- |
| 0 | Mitmesugused |
| 1 | Elektrivedur |
| 2 | Diiselvedur |
| 3 | Elektriline mootorrong (kiirrong) [veduk või haagis] |
| 4 | Elektriline mootorrong (v.a kiirrong) [veduk või haagis] |
| 5 | Diisel-mootorrong [veduk või haagis] |
| 6 | Eriotstarbeline haagis |
| 7 | Elektriline manöövervedur |
| 8 | Diisel-manöövervedur |
| 9 | Eriveerem |

Kood

Veeremiüksuse põhitüüp

0

Mitmesugused

1

Elektrivedur

2

Diiselvedur

3

Elektriline mootorrong (kiirrong) [veduk või haagis]

4

Elektriline mootorrong (v.a kiirrong) [veduk või haagis]

5

Diisel-mootorrong [veduk või haagis]

6

Eriotstarbeline haagis

7

Elektriline manöövervedur

8

Diisel-manöövervedur

9

Eriveerem

9. OSA –   VAGUNITE STANDARDNE NUMBERMÄRGISTUS (5.–8. NUMBER)

Käesolevas liites sätestatakse vaguni tehniliste põhiomadustega seotud numbriline märgistus ja see avaldatakse ERA veebilehel (http://www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

10. OSA –   REISIVAGUNITE TEHNILISTE OMADUSTE KOODID (5.–6. NUMBER)

10. osa avaldatakse ERA veebilehel (http://www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

11. OSA –   ERIVEEREMI TEHNILISTE OMADUSTE KOODID (6.–8. NUMBER)

11. osa avaldatakse ERA veebilehel (http://www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

12. OSA –   VAGUNITE, V.A LIIGEND- JA MOOTORRONGIVAGUNID, TÄHTMÄRGISTUS

12. osa avaldatakse ERA veebilehel http://(www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

13. OSA –   REISIVAGUNITE TÄHTMÄRGISTUS

13. osa avaldatakse ERA veebilehel (http://www.era.europa.eu).

Uue koodi taotlus esitatakse registreerimisüksusele (vastavalt otsusele 2007/756/EÜ) ja saadetakse ERA-le. Uut koodi võib kasutada alles pärast seda, kui ERA on selle avaldanud.

14. OSA –   ERIVEEREMI TÄHTMÄRGISTUS

Välja jäetud

---

(1)  Eriveeremi number peab olema konkreetses riigis kordumatu esimese numbri ning viie viimase tehniliste omaduste numbri ja seerianumbri osas.

(2)  ELT L 305, 23.11.2007, lk 30.

(3)  NMBS/SNCB osas võib jätkata ringistatud üksiku B-tähe kasutamist.

(4)  Diakriitilised märgid on tähtedel Ą, Ē, Ö, Č, Ž, Å jne olevad rõhumärgid. Eritähed, näiteks Ø ja Æ, esitatakse ühe tähena; kordumatuse kontrollimisel loetakse, et Ø on O ja Æ on A.

(5)  Vastavalt 1949. aasta konventsiooni liites 4 ja 1968. aasta maanteevedude konventsiooni artikli 45 lõikes 4 kirjeldatud tähelisele koodisüsteemile.

(6)  Vagunid, mille võib olla märgistus „TEN”, vt 5. osa.

(7)  Kaasa arvatud vagunid, mis olemasolevate normide kohaselt kannavad käesolevas tabelis kindlaksmääratud numbreid. COTIF: kasutuselvõtu ajal rahvusvahelise raudteevedude konventsiooni (COTIF) eeskirjadele vastav veeremiüksus.

(8)  Fikseeritud või muudetav rööpmelaius.

(9)  Ei kohaldata I kategooria vagunite suhtes (reguleeritava temperatuuriga vagunid); ei kasutata uue kasutuselevõetud veeremi suhtes.

(10)  Vastavus kohaldatavale KTK-le, vt 5. osa.

(11)  Kaasa arvatud veeremiüksused, mis kehtivate normide kohaselt kannavad käesolevas tabelis kindlaksmääratud numbreid. COTIF: kasutuselvõtu ajal rahvusvahelise raudteevedude konventsiooni (COTIF) reeglitele vastav veeremiüksus.

(12)  Ei kohaldata juba kasutuses olevate fikseeritud rööpmelaiusega vagunite suhtes (56) ja muudetava rööpmelaiusega vagunite (66) suhtes; ei kasutata uute veeremiüksuste puhul.

Q liide

Kasutamata

R liide

Kasutamata

S liide

Kasutamata

T liide

PIDURDUSTÕHUSUS

A.   RAUDTEEINFRASTRUKTUURI-ETTEVÕTJA ROLL

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teatab raudteeveo-ettevõtjale igal marsruudil nõutava pidurdustõhususe ja esitab teabe marsruudi omaduste kohta. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab tagama, et nõutava pidurdustõhususe puhul võetakse arvesse marsruudi omaduste ja raudtee-äärse tähistuse mõju.

Nõutavat pidurdustõhusust väljendatakse põhimõtteliselt pidurdusmassi protsendina, kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja ei ole kokku leppinud muus pidurdustõhusust väljendavas ühikus (nt pidurdatavad tonnid, pidurdusjõud, aeglustuse väärtused, aeglustusprofiilid).

Rongide ja fikseeritud rongikoosseisude kohta esitab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja pidurdustõhususe nõuded aeglustuse väärtustena, kui raudteeveo-ettevõtja seda nõuab.

B.   RAUDTEEVEO-ETTEVÕTJA ROLL

Raudteeveo-ettevõtja tagab, et kõik rongid vastaksid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja nõutavale pidurdustõhususele või ületaksid seda. Seepärast arvutab raudteeveo-ettevõtja välja rongi pidurdustõhususe, võttes arvesse rongi koosseisu.

Raudteeveo-ettevõtja peab võtma arvesse veeremiüksuse või rongi pidurdustõhusust, mis on määratud kindlaks kasutuselevõtmisel. Arvestada tuleb selliste veeremi näitajatega nagu pidurite töökindlus ja käideldavus. Raudteeveo-ettevõtja peab ka arvesse võtma marsruudi omadusi, mis mõjutavad rongi käitumist pidurdustõhususe reguleerimisel rongi peatamiseks ja selle liikumatuse tagamiseks.

Tegelikult käideldava rongi (rongi koosseis, pidurdusvõime, pidurite seadistused) kontrollimisest tulenevat pidurdustõhusust kasutatakse sisendväärtusena käitamiseeskirjade puhul, mida kohaldatakse seejärel rongi suhtes.

C.   PIDURDUSTÕHUSUST EI SAAVUTATA

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab kehtestama eeskirjad, mida kasutatakse juhul, kui rong ei saavuta nõutavat pidurdustõhusust, ja tegema need kättesaadavaks raudteeveo-ettevõtjale.

Kui rong ei saavuta rongi poolt läbitavate marsruutide puhul nõutavat pidurdustõhusust, peab raudteeveo-ettevõtja järgima sellest tulenevaid piiranguid, nt kiirusepiirangut.

U liide

AVATUD PUNKTIDE LOEND

LIIDE B (VT KÄESOLEVA KTK PUNKT 4.4)

Ühetaolist käitamist võimaldavad muud eeskirjad

PUNKT 4.2.2.1.3.3

Kaubarongid, mis liikmesriikidevahelisi piire ei ületa

V liide

Kasutamata

W liide

SÕNASTIK

Sõnastiku mõisted on esitatud tähenduses, milles neid kasutatakse käesolevas KTKs

| Mõiste | Määratlus |
| --- | --- |
| Õnnetusjuhtum | Määratletud direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 3. |
| Rongide liikumislubade andmine | Rongide liikumise võimaldamine seadmete käitamisega signaalimiskeskustes, elektrivarustuse juhtkeskustes ja liiklusjuhtimiskeskustes. See ei hõlma raudteeveo-ettevõtja töötajaid, kes vastutavad rongimeeskonna, veeremi ja muude ressursside haldamise eest. |
| Pädevus | Täidetava ülesande ohutuks ja usaldusväärseks täitmiseks vajalik kvalifikatsioon ja kogemused. Kogemusi võib omandada koolituse käigus. |
| Ohtlikud kaubad | Hõlmatud 24. septembri 2008. aasta direktiiviga 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta. |
| Halvenenud käitamistingimused | Ootamatu sündmuse põhjustatud olukord, mis takistab normaalset rongiliiklust. |
| Lähetamine | Vt rongi lähetamine. |
| Juht | Määratletud direktiivi 2007/59/EÜ artiklis 3. |
| Eriveos | Veeremiüksusel veetav koorem, näiteks konteiner, vahetuskere või muu kaup, mille puhul vaguni suurusest ja/või teljekoormusest tingituna on tarvis liikumiseks saada eriluba või rakendada sõidu või selle osa kestel vedamise eritingimusi. |
| Tervisekaitse- ja ohutusnõuded | Käesolevas KTKs üksnes meditsiiniline ja psühholoogiline kvalifikatsioon, mis on vajalik allsüsteemi teatavate osade käitamiseks. |
| Ülekuumenenud teljepuks | Teljepuks ja laager, mille temperatuur on ületanud maksimaalse ettenähtud töötemperatuuri. |
| Vahejuhtum | Määratletud direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 3. |
| Rongi pikkus | Kõikide veeremiüksuste, kaasa arvatud vedur(id), kogupikkus puhvritest mõõdetuna |
| Töökeel | Keel või keeled, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kasutab oma igapäevatöös ja mis on tehtud teatavaks tema võrguaruandes ning mida kasutatakse ohutusalaste teadete vahetamiseks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja töötajate vahel. |
| Reisija | Rongis sõitev isik (välja arvatud töötaja, kes täidab rongis konkreetseid ülesandeid) ja enne või pärast rongisõitu raudtee maa-alal viibiv isik. |
| Toimivuskontroll | Rongiliikluse ja infrastruktuuri toimivuse süsteemne jälgimine ja salvestamine, et parandada mõlema toimivust. |
| Kvalifikatsioon | Füüsiline ja psühholoogiline sobivus ülesande täitmiseks koos vajalike teadmistega. |
| Reaalaeg | Võime vahetada või töödelda rongisõidu ajal toimuvate kindlaksmääratud toimingutega (näiteks jaama saabumine, jaamast läbisõit või jaamast väljumine) seotud andmeid nende toimumise ajal. |
| Meldepunkt | Rongi graafikus olev punkt, kus tuleb teatada saabumis-, väljumis- või läbisõiduaeg. |
| Marsruut | Liini konkreetne lõik või lõigud. |
| Ohutuse seisukohalt oluline töö | Töötajate töö veeremiüksuse liikumise juhtimisel või mõjutamisel, mis võib mõjutada inimeste tervist ja ohutust. |
| Töötajad | Raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajad või tööettevõtjad, kes täidavad käesolevas KTKs sätestatud ülesandeid. |
| Peatumispunkt | Rongi sõidugraafikus kindlaks määratud koht, kus rongile on ette nähtud peatus, et täita konkreetseid ülesandeid, näiteks võimaldada reisijatel peale ja maha minna. |
| Sõiduplaan | Dokument või süsteem, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid rongi ettenähtud sõidugraafiku kohta konkreetsel marsruudil. |
| Ajapunkt | Rongi sõidugraafikus kindlaks määratud koht, millele on ette nähtud konkreetne kellaaeg. Tegemist võib olla saabumisaja, väljumisaja või juhul, kui rongile ei ole ette nähtud antud punktis peatuda, läbisõiduajaga. |
| Vedur | Jõumasinaga veeremiüksus, mis suudab ise liikuda ja liigutada külgehaagitud veeremit. |
| Rong | Rong on üks või mitu jõuallikaga veeremiüksust, mille külge võib olla haagitud raudteeveerem, millel on rongi andmed ja mis sõidab (sõidavad) kahe või enama kindlaksmääratud punkti vahel. |
| Rongi lähetamine | Rongijuhi märguanne, et kõik jaama- või depootoimingud on lõpule viidud ja vastutavad töötajad on rongile andnud liikumisloa. |
| Rongimeeskond | Rongis olevad töötajad, kellel on kutsetunnistus ja kelle raudteeveo-ettevõtja on määranud täitma rongis konkreetseid ohutusega seotud ülesandeid (näiteks rongijuht või valvur). |
| Rongi ettevalmistamine | Rongi kasutuskõlblikkuse, seadmete toimivuse ning rongi koosseisu ja ettenähtud marsruudi omaduste kokkusobivuse kontrollimine. Rongi ettevalmistamine hõlmab ka enne rongi kasutuselevõttu tehtavaid tehnilisi kontrolle. |

Mõiste

Määratlus

Õnnetusjuhtum

Määratletud direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 3.

Rongide liikumislubade andmine

Rongide liikumise võimaldamine seadmete käitamisega signaalimiskeskustes, elektrivarustuse juhtkeskustes ja liiklusjuhtimiskeskustes. See ei hõlma raudteeveo-ettevõtja töötajaid, kes vastutavad rongimeeskonna, veeremi ja muude ressursside haldamise eest.

Pädevus

Täidetava ülesande ohutuks ja usaldusväärseks täitmiseks vajalik kvalifikatsioon ja kogemused. Kogemusi võib omandada koolituse käigus.

Ohtlikud kaubad

Hõlmatud 24. septembri 2008. aasta direktiiviga 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta.

Halvenenud käitamistingimused

Ootamatu sündmuse põhjustatud olukord, mis takistab normaalset rongiliiklust.

Lähetamine

Vt rongi lähetamine.

Juht

Määratletud direktiivi 2007/59/EÜ artiklis 3.

Eriveos

Veeremiüksusel veetav koorem, näiteks konteiner, vahetuskere või muu kaup, mille puhul vaguni suurusest ja/või teljekoormusest tingituna on tarvis liikumiseks saada eriluba või rakendada sõidu või selle osa kestel vedamise eritingimusi.

Tervisekaitse- ja ohutusnõuded

Käesolevas KTKs üksnes meditsiiniline ja psühholoogiline kvalifikatsioon, mis on vajalik allsüsteemi teatavate osade käitamiseks.

Ülekuumenenud teljepuks

Teljepuks ja laager, mille temperatuur on ületanud maksimaalse ettenähtud töötemperatuuri.

Vahejuhtum

Määratletud direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 3.

Rongi pikkus

Kõikide veeremiüksuste, kaasa arvatud vedur(id), kogupikkus puhvritest mõõdetuna

Töökeel

Keel või keeled, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kasutab oma igapäevatöös ja mis on tehtud teatavaks tema võrguaruandes ning mida kasutatakse ohutusalaste teadete vahetamiseks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja töötajate vahel.

Reisija

Rongis sõitev isik (välja arvatud töötaja, kes täidab rongis konkreetseid ülesandeid) ja enne või pärast rongisõitu raudtee maa-alal viibiv isik.

Toimivuskontroll

Rongiliikluse ja infrastruktuuri toimivuse süsteemne jälgimine ja salvestamine, et parandada mõlema toimivust.

Kvalifikatsioon

Füüsiline ja psühholoogiline sobivus ülesande täitmiseks koos vajalike teadmistega.

Reaalaeg

Võime vahetada või töödelda rongisõidu ajal toimuvate kindlaksmääratud toimingutega (näiteks jaama saabumine, jaamast läbisõit või jaamast väljumine) seotud andmeid nende toimumise ajal.

Meldepunkt

Rongi graafikus olev punkt, kus tuleb teatada saabumis-, väljumis- või läbisõiduaeg.

Marsruut

Liini konkreetne lõik või lõigud.

Ohutuse seisukohalt oluline töö

Töötajate töö veeremiüksuse liikumise juhtimisel või mõjutamisel, mis võib mõjutada inimeste tervist ja ohutust.

Töötajad

Raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töötajad või tööettevõtjad, kes täidavad käesolevas KTKs sätestatud ülesandeid.

Peatumispunkt

Rongi sõidugraafikus kindlaks määratud koht, kus rongile on ette nähtud peatus, et täita konkreetseid ülesandeid, näiteks võimaldada reisijatel peale ja maha minna.

Sõiduplaan

Dokument või süsteem, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid rongi ettenähtud sõidugraafiku kohta konkreetsel marsruudil.

Ajapunkt

Rongi sõidugraafikus kindlaks määratud koht, millele on ette nähtud konkreetne kellaaeg. Tegemist võib olla saabumisaja, väljumisaja või juhul, kui rongile ei ole ette nähtud antud punktis peatuda, läbisõiduajaga.

Vedur

Jõumasinaga veeremiüksus, mis suudab ise liikuda ja liigutada külgehaagitud veeremit.

Rong

Rong on üks või mitu jõuallikaga veeremiüksust, mille külge võib olla haagitud raudteeveerem, millel on rongi andmed ja mis sõidab (sõidavad) kahe või enama kindlaksmääratud punkti vahel.

Rongi lähetamine

Rongijuhi märguanne, et kõik jaama- või depootoimingud on lõpule viidud ja vastutavad töötajad on rongile andnud liikumisloa.

Rongimeeskond

Rongis olevad töötajad, kellel on kutsetunnistus ja kelle raudteeveo-ettevõtja on määranud täitma rongis konkreetseid ohutusega seotud ülesandeid (näiteks rongijuht või valvur).

Rongi ettevalmistamine

Rongi kasutuskõlblikkuse, seadmete toimivuse ning rongi koosseisu ja ettenähtud marsruudi omaduste kokkusobivuse kontrollimine. Rongi ettevalmistamine hõlmab ka enne rongi kasutuselevõttu tehtavaid tehnilisi kontrolle.

| Lühend | Selgitus |
| --- | --- |
| AC | Vahelduvvool |
| CCS | Juhtkäsud ja signaalimine (Command Control Signalling) |
| CEN | Euroopa Standardikomitee (Comité Européen de Normalisation) |
| COTIF | Rahvusvaheliste raudteevedude konventsioon (Convention relative aux Transports Internationaux Ferroviaires) |
| CR | Tavaraudtee (Conventional Rail) |
| dB | Detsibellid |
| DC | Alalisvool |
| DMI | Juhi-masina liides |
| EC | EÜ – Euroopa Ühendus. |
| ECG | EKG – elektrokardiogramm |
| EIRENE | Euroopa integreeritud raudteeraadio laiendatud võrk (European Integrated Railway Radio Enhanced Network) |
| EN | Euronorm |
| ENE | Energeetika |
| ERA | Euroopa Raudteeagentuur |
| ERTMS | Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (European Rail Traffic Management System) |
| ETCS | Euroopa rongijuhtimissüsteem (European Train Control System) |
| EU | EL – Euroopa Liit |
| FRS | Funktsionaalnõude kirjeldus (Functional Requirement Specification) |
| GSM-R | Globaalne mobiilsidesüsteem – raudtee |
| HABD | Teljepuksi ülekuumenemise detektor (Hot Axle Box Detector) |
| Hz | Herts |
| IM | Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja (Infrastructure Manager) |
| INF | Raudteeinfrastruktuur (Infrastructure) |
| OPE | Käitamine ja liikluskorraldus (Operation and Traffic Management) |
| OSJD | Raudteede Koostööorganisatsioon (Organisation for Co-operation of Railways) |
| PPV/PPW | Venekeelne lühend sõnadest „Pravila Polzowanija Wagonami v mezhdunarodnom soobshenii” (Raudteeveeremi rahvusvahelises liikluses kasutamise eeskirjad) |
| RST | Raudteeveerem (Rolling Stock) |
| RU | Raudteeveo-ettevõtja (Railway Undertaking) |
| SMS | Ohutusjuhtimise süsteem (Safety Management System) |
| SPAD | Signaalist möödasõit ohuolukorras (Signal Passed at Danger) |
| SRS | Süsteeminõude kirjeldus (System Requirement Specification) |
| TAF | Kaubaveo telemaatikarakendused (Telematic Applications for Freight) |
| TEN | Üleeuroopaline võrk (Trans-European Network) |
| TSI | Koostalitluse tehniline kirjeldus (Technical Specification for Interoperability) |
| UIC | Rahvusvaheline Raudteeliit (Union Internationale des Chemins de fer) |
| VKM | Veeremiüksuse valdaja tähis (Vehicle Keeper Marking) |

Lühend

Selgitus

AC

Vahelduvvool

CCS

Juhtkäsud ja signaalimine (Command Control Signalling)

CEN

Euroopa Standardikomitee (Comité Européen de Normalisation)

COTIF

Rahvusvaheliste raudteevedude konventsioon (Convention relative aux Transports Internationaux Ferroviaires)

CR

Tavaraudtee (Conventional Rail)

dB

Detsibellid

DC

Alalisvool

DMI

Juhi-masina liides

EC

EÜ – Euroopa Ühendus.

ECG

EKG – elektrokardiogramm

EIRENE

Euroopa integreeritud raudteeraadio laiendatud võrk (European Integrated Railway Radio Enhanced Network)

EN

Euronorm

ENE

Energeetika

ERA

Euroopa Raudteeagentuur

ERTMS

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (European Rail Traffic Management System)

ETCS

Euroopa rongijuhtimissüsteem (European Train Control System)

EU

EL – Euroopa Liit

FRS

Funktsionaalnõude kirjeldus (Functional Requirement Specification)

GSM-R

Globaalne mobiilsidesüsteem – raudtee

HABD

Teljepuksi ülekuumenemise detektor (Hot Axle Box Detector)

Hz

Herts

IM

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja (Infrastructure Manager)

INF

Raudteeinfrastruktuur (Infrastructure)

OPE

Käitamine ja liikluskorraldus (Operation and Traffic Management)

OSJD

Raudteede Koostööorganisatsioon (Organisation for Co-operation of Railways)

PPV/PPW

Venekeelne lühend sõnadest „Pravila Polzowanija Wagonami v mezhdunarodnom soobshenii” (Raudteeveeremi rahvusvahelises liikluses kasutamise eeskirjad)

RST

Raudteeveerem (Rolling Stock)

RU

Raudteeveo-ettevõtja (Railway Undertaking)

SMS

Ohutusjuhtimise süsteem (Safety Management System)

SPAD

Signaalist möödasõit ohuolukorras (Signal Passed at Danger)

SRS

Süsteeminõude kirjeldus (System Requirement Specification)

TAF

Kaubaveo telemaatikarakendused (Telematic Applications for Freight)

TEN

Üleeuroopaline võrk (Trans-European Network)

TSI

Koostalitluse tehniline kirjeldus (Technical Specification for Interoperability)

UIC

Rahvusvaheline Raudteeliit (Union Internationale des Chemins de fer)

VKM

Veeremiüksuse valdaja tähis (Vehicle Keeper Marking)

---