# Euroopa Liidu L 118/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.118.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 118 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide6. mai 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.118.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 118

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide6. mai 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 435/2011, 5. mai 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 951/2007, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006 raames rahastatavate piiriüleste koostööprogrammide rakenduseeskirjad | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 436/2011, 5. mai 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 690/2008, millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad | 2 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 437/2011, 5. mai 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 4 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 438/2011, 5. mai 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 6 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/268/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 2. mai 2011, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Bulgaaria liikme ametisse nimetamise kohta | 8 |
| | | 2011/269/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 27. oktoober 2010, riigiabi C 14/09 (ex NN 17/09) kohta, mida Ungari andis äriühingule Péti Nitrogénművek Zrt.
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7274 all)

   (
  1
  ) | 9 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 435/2011, 5. mai 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 951/2007, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006 raames rahastatavate piiriüleste koostööprogrammide rakenduseeskirjad

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 436/2011, 5. mai 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 690/2008, millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad

2

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 437/2011, 5. mai 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

4

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 438/2011, 5. mai 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

6

OTSUSED

2011/268/EL

*

Nõukogu otsus, 2. mai 2011, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Bulgaaria liikme ametisse nimetamise kohta

8

2011/269/EL

*

Komisjoni otsus, 27. oktoober 2010, riigiabi C 14/09 (ex NN 17/09) kohta, mida Ungari andis äriühingule Péti Nitrogénművek Zrt.
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7274 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7274 all)

1

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 6.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 435/2011,

5. mai 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 951/2007, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006 raames rahastatavate piiriüleste koostööprogrammide rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 9. augustil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 951/2007, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta) raames rahastatavate piiriüleste koostööprogrammide rakenduseeskirjad (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 9. augustil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 951/2007, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta) raames rahastatavate piiriüleste koostööprogrammide rakenduseeskirjad (2).

| (2) | Arvestades, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi piiriüleste koostööprogrammide rakendamine on hilinenud, aitaks projektide rakendamise etapi pikendamine ühe aasta võrra järgida programmide puhul tööprogramme ja viia lõpule olulise ulatusega projektide rakendamine. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi piiriüleste koostööprogrammide rakendamine on hilinenud, aitaks projektide rakendamise etapi pikendamine ühe aasta võrra järgida programmide puhul tööprogramme ja viia lõpule olulise ulatusega projektide rakendamine.

| (3) | Seega tuleks määrust (EÜ) nr 951/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määrust (EÜ) nr 951/2007 vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1638/2006 kohaselt moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1638/2006 kohaselt moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2007 artikli 43 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

| „b) | ühise rakenduskava kaudu rahastatavate projektide rakendamise järk, mis algab samal ajal kui rakenduskava rakendamise periood ja lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2015. Rakenduskava kaudu rahastatavad projektid peavad olema lõpule viidud hiljemalt mainitud kuupäevaks;”. |
| --- | --- |

„b)

ühise rakenduskava kaudu rahastatavate projektide rakendamise järk, mis algab samal ajal kui rakenduskava rakendamise periood ja lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2015. Rakenduskava kaudu rahastatavad projektid peavad olema lõpule viidud hiljemalt mainitud kuupäevaks;”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 210, 10.8.2007, lk 10.

2

---

| 6.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/2

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 436/2011,

5. mai 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 690/2008, millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 2 lõike 1 punkti h,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Kreeka, Prantsusmaa ja Itaalia taotlusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 690/2008 (2) tunnistati teatavad liikmesriigid või liikmesriikide teatavad piirkonnad teatavate kahjulike organismide suhtes kaitstavateks aladeks. Mõnedel juhtudel tunnistati piirkonnad kaitstavateks aladeks piiratud ajavahemikuks, et asjaomane liikmesriik saaks esitada kogu vajaliku teabe näitamaks, et selles liikmesriigis või asjaomases piirkonnas kahjulikke organisme ei esine, või et liikmesriik saaks viia lõpule kõnealuse organismi likvideerimise. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 690/2008 (2) tunnistati teatavad liikmesriigid või liikmesriikide teatavad piirkonnad teatavate kahjulike organismide suhtes kaitstavateks aladeks. Mõnedel juhtudel tunnistati piirkonnad kaitstavateks aladeks piiratud ajavahemikuks, et asjaomane liikmesriik saaks esitada kogu vajaliku teabe näitamaks, et selles liikmesriigis või asjaomases piirkonnas kahjulikke organisme ei esine, või et liikmesriik saaks viia lõpule kõnealuse organismi likvideerimise.

| (2) | Kogu Kreeka territoorium tunnistati kaitstavaks alaks organismide Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer ja Ips duplicatus Sahlberg suhtes kuni 31. märtsini 2011. |
| --- | --- |

(2)

Kogu Kreeka territoorium tunnistati kaitstavaks alaks organismide Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer ja Ips duplicatus Sahlberg suhtes kuni 31. märtsini 2011.

| (3) | 2010. aastal tegi Kreeka vaatlusi ja teatas komisjonile tulemustest kooskõlas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti h kolmanda ja viienda lõiguga. 24.–31. jaanuarini 2011. aastal toimunud komisjoni ekspertide Kreeka-külastuse käigus leidis kinnitust, et kõnealune liikmesriik on teinud jätkuvalt märkimisväärseid edusamme vaatluste ettevalmistamisel ja läbiviimisel ning nende tulemustest teatamisel. Sellegipoolest on vaja, et Kreeka tõendab nende edusammude jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(3)

2010. aastal tegi Kreeka vaatlusi ja teatas komisjonile tulemustest kooskõlas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti h kolmanda ja viienda lõiguga. 24.–31. jaanuarini 2011. aastal toimunud komisjoni ekspertide Kreeka-külastuse käigus leidis kinnitust, et kõnealune liikmesriik on teinud jätkuvalt märkimisväärseid edusamme vaatluste ettevalmistamisel ja läbiviimisel ning nende tulemustest teatamisel. Sellegipoolest on vaja, et Kreeka tõendab nende edusammude jätkusuutlikkust.

| (4) | 2010. aastal Kreekas läbiviidud vaatluste tulemustest selgus, et vaid ühel korral leiti Ips cembrae Heeri, ülejäänud viit asjaomast organismi ei leitud. Lähtudes vaatluste ja komisjoni ekspertide Kreeka-külastuse tulemustest on asjakohane tunnistada Kreeka territoorium veel kolmeks aastaks nende organismide suhtes kaitstavaks alaks, et anda Kreekale aega koguda ja esitada teavet, mis kinnitaks nende organismide (välja arvatud Ips cembrae Heer) puudumist Kreeka territooriumil, ning mis puutub Ips cembrae Heeri, siis likvideerida lõplikult see kahjulik organism ja esitada teave, mis kinnitaks, et seda organismi Kreeka territooriumil enam ei esine. |
| --- | --- |

(4)

2010. aastal Kreekas läbiviidud vaatluste tulemustest selgus, et vaid ühel korral leiti Ips cembrae Heeri, ülejäänud viit asjaomast organismi ei leitud. Lähtudes vaatluste ja komisjoni ekspertide Kreeka-külastuse tulemustest on asjakohane tunnistada Kreeka territoorium veel kolmeks aastaks nende organismide suhtes kaitstavaks alaks, et anda Kreekale aega koguda ja esitada teavet, mis kinnitaks nende organismide (välja arvatud Ips cembrae Heer) puudumist Kreeka territooriumil, ning mis puutub Ips cembrae Heeri, siis likvideerida lõplikult see kahjulik organism ja esitada teave, mis kinnitaks, et seda organismi Kreeka territooriumil enam ei esine.

| (5) | Kogu Kreeka territoorium on tunnistatud Citrus tristeza virus’e (Euroopa tüved) suhtes kaitstavaks alaks. Selle kahjuliku organismi esinemise kindlakstegemiseks läbiviidud ametliku vaatluse 2010. aasta aruandes teatas Kreeka, et Argolida prefektuuri territooriumil tuvastati 104 puul see kahjulik organism. 24.–31. jaanuarini 2011. aastal toimunud komisjoni ekspertide Kreeka-külastuse käigus tehtud tähelepanekute põhjal leidis kinnitust, et kõnealuses prefektuuris on esinenud Citrus tristeza virus’t (Euroopa tüved) vähemalt kolmel viimasel aastal, ning seda hoolimata Kreeka ametiasutuste võetud likvideerimismeetmetest, mille puhul selgus, et need ei ole tõhusad. Jõuti järeldusele, et Citrus tristeza virus’e (Euroopa tüved) esinemine Argolida prefektuuri territooriumil on tõendatud. Seetõttu ei tohiks seda prefektuuri enam tunnustada kõnealuse kahjuliku organismi suhtes kaitstava alana. |
| --- | --- |

(5)

Kogu Kreeka territoorium on tunnistatud Citrus tristeza virus’e (Euroopa tüved) suhtes kaitstavaks alaks. Selle kahjuliku organismi esinemise kindlakstegemiseks läbiviidud ametliku vaatluse 2010. aasta aruandes teatas Kreeka, et Argolida prefektuuri territooriumil tuvastati 104 puul see kahjulik organism. 24.–31. jaanuarini 2011. aastal toimunud komisjoni ekspertide Kreeka-külastuse käigus tehtud tähelepanekute põhjal leidis kinnitust, et kõnealuses prefektuuris on esinenud Citrus tristeza virus’t (Euroopa tüved) vähemalt kolmel viimasel aastal, ning seda hoolimata Kreeka ametiasutuste võetud likvideerimismeetmetest, mille puhul selgus, et need ei ole tõhusad. Jõuti järeldusele, et Citrus tristeza virus’e (Euroopa tüved) esinemine Argolida prefektuuri territooriumil on tõendatud. Seetõttu ei tohiks seda prefektuuri enam tunnustada kõnealuse kahjuliku organismi suhtes kaitstava alana.

| (6) | Kogu Hispaania territoorium on tunnistatud Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstavaks alaks. Hispaania esitas teabe, mille kohaselt Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. esinemine on nüüd Castilla y Leóni autonoomse piirkonna territooriumil tõendatud. Aastatel 2009. ja 2010. võetud meetmed selle kahjuliku organismi likvideerimiseks osutusid ebatõhusaks. Seetõttu ei tuleks Castilla y Leóni enam tunnistada kõnealuse kahjuliku organismi suhtes kaitstavaks alaks. |
| --- | --- |

(6)

Kogu Hispaania territoorium on tunnistatud Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstavaks alaks. Hispaania esitas teabe, mille kohaselt Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. esinemine on nüüd Castilla y Leóni autonoomse piirkonna territooriumil tõendatud. Aastatel 2009. ja 2010. võetud meetmed selle kahjuliku organismi likvideerimiseks osutusid ebatõhusaks. Seetõttu ei tuleks Castilla y Leóni enam tunnistada kõnealuse kahjuliku organismi suhtes kaitstavaks alaks.

| (7) | Kogu Tšehhi Vabariigi territoorium, teatavad Prantsusmaa piirkonnad (Alsace, Champagne-Ardenne ja Lorraine) ning üks Itaalia piirkond (Basilicata) olid kuni 31. märtsini 2011 tunnistatud organismi Grapevine flavescence dorée MLO suhtes kaitstavateks aladeks. Pärast kõnealuse tunnistamise kinnitamist on Tšehhi Vabariigi, Prantsusmaa ja Itaalia esitatud teave tõendanud, et seda kahjulikku organismi kõnealustel kaitstavatel aladel ei esine. Seega tuleks kogu Tšehhi Vabariigi territooriumi, Prantsusmaa piirkondi Alsace, Champagne-Ardenne ja Lorraine ning Itaalia piirkonda Basilicata jätkuvalt tunnustada selle organismi suhtes kaitstavate aladena. |
| --- | --- |

(7)

Kogu Tšehhi Vabariigi territoorium, teatavad Prantsusmaa piirkonnad (Alsace, Champagne-Ardenne ja Lorraine) ning üks Itaalia piirkond (Basilicata) olid kuni 31. märtsini 2011 tunnistatud organismi Grapevine flavescence dorée MLO suhtes kaitstavateks aladeks. Pärast kõnealuse tunnistamise kinnitamist on Tšehhi Vabariigi, Prantsusmaa ja Itaalia esitatud teave tõendanud, et seda kahjulikku organismi kõnealustel kaitstavatel aladel ei esine. Seega tuleks kogu Tšehhi Vabariigi territooriumi, Prantsusmaa piirkondi Alsace, Champagne-Ardenne ja Lorraine ning Itaalia piirkonda Basilicata jätkuvalt tunnustada selle organismi suhtes kaitstavate aladena.

| (8) | Itaalia on esitanud taotluse, et Sardiinia tuleks tunnistada Grapevine flavescence dorée MLO suhtes kaitstavaks alaks. 2004. kuni 2010. aastani tehtud vaatluste põhjal esitas Itaalia tõendid, et Sardiinia piirkonnas seda kahjulikku organismi ei esine, hoolimata sellest, et kõnealuses piirkonnas on selle organismi levikuks soodsad tingimused. Siiski on vaja ka edaspidi vaatlusi korraldada. Komisjoni alluvuses tegutsevad eksperdid peaksid neid vaatlusi jälgima. Seega tuleks Sardiinia tunnistada Grapevine flavescence dorée MLO suhtes kaitstavaks alaks üksnes kolmeks aastaks. |
| --- | --- |

(8)

Itaalia on esitanud taotluse, et Sardiinia tuleks tunnistada Grapevine flavescence dorée MLO suhtes kaitstavaks alaks. 2004. kuni 2010. aastani tehtud vaatluste põhjal esitas Itaalia tõendid, et Sardiinia piirkonnas seda kahjulikku organismi ei esine, hoolimata sellest, et kõnealuses piirkonnas on selle organismi levikuks soodsad tingimused. Siiski on vaja ka edaspidi vaatlusi korraldada. Komisjoni alluvuses tegutsevad eksperdid peaksid neid vaatlusi jälgima. Seega tuleks Sardiinia tunnistada Grapevine flavescence dorée MLO suhtes kaitstavaks alaks üksnes kolmeks aastaks.

| (9) | Määrust (EÜ) nr 690/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Määrust (EÜ) nr 690/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (10) | Mõne asjaomase kaitstava ala tunnistamise kehtivus lõpeb 31. märtsil 2011. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. aprillist 2011, et kaitstavate alade tunnistamine ei katkeks. |
| --- | --- |

(10)

Mõne asjaomase kaitstava ala tunnistamise kehtivus lõpeb 31. märtsil 2011. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. aprillist 2011, et kaitstavate alade tunnistamine ei katkeks.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 690/2008 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Teises veerus asendatakse punkti a alapunktides 4, 5 ja 7–10 pärast sõna „Kreeka” kirjutatud tekst „(kuni 31. märtsini 2011)” tekstiga „(kuni 31. märtsini 2014)”. |
| --- | --- |

1)

Teises veerus asendatakse punkti a alapunktides 4, 5 ja 7–10 pärast sõna „Kreeka” kirjutatud tekst „(kuni 31. märtsini 2011)” tekstiga „(kuni 31. märtsini 2014)”.

| 2) | Teises veerus lisatakse punkti b alapunktis 2 pärast sõna „Hispaania” sõnad „(välja arvatud Castilla y Leóni autonoomne piirkond)”. |
| --- | --- |

2)

Teises veerus lisatakse punkti b alapunktis 2 pärast sõna „Hispaania” sõnad „(välja arvatud Castilla y Leóni autonoomne piirkond)”.

| 3) | Punkti d muudetakse järgmiselt:






  a) | teises veerus lisatakse alapunktis 3 pärast sõna „Kreeka” sõnad „(välja arvatud Argolida prefektuur)”; |
| --- | --- | --- |

3)

Punkti d muudetakse järgmiselt:

a)

teises veerus lisatakse alapunktis 3 pärast sõna „Kreeka” sõnad „(välja arvatud Argolida prefektuur)”;

| b) | alapunkt 4 asendatakse järgmisega:












  „4. | Grapevine flavescence dorée MLO |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Grapevine flavescence dorée MLO

Tšehhi Vabariik, Prantsusmaa (Alsace, Champagne-Ardenne ja Lorraine), Itaalia ((Basilicata) ja (Sardiinia kuni 31. märtsini 2014))”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  ELT L 193, 22.7.2008, lk 1.

2

---

| 6.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 437/2011,

5. mai 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. mail 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 36,2 |
| TN | 109,4 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 81,4 |
| 0707 00 05 | TR | 102,5 |
| ZZ | 102,5 |
| 0709 90 70 | MA | 78,8 |
| TR | 121,9 |
| ZZ | 100,4 |
| 0709 90 80 | EC | 27,0 |
| ZZ | 27,0 |
| 0805 10 20 | EG | 52,7 |
| IL | 60,1 |
| MA | 44,8 |
| TN | 54,0 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 50 10 | TR | 52,3 |
| ZZ | 52,3 |
| 0808 10 80 | AR | 83,1 |
| BR | 70,4 |
| CL | 83,4 |
| CN | 111,0 |
| MA | 86,7 |
| NZ | 106,3 |
| US | 132,1 |
| UY | 66,3 |
| ZA | 74,9 |
| ZZ | 90,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

78,3

MA

36,2

TN

109,4

TR

101,5

ZZ

81,4

0707 00 05

TR

102,5

ZZ

102,5

0709 90 70

MA

78,8

TR

121,9

ZZ

100,4

0709 90 80

EC

27,0

ZZ

27,0

0805 10 20

EG

52,7

IL

60,1

MA

44,8

TN

54,0

TR

70,2

ZZ

56,4

0805 50 10

TR

52,3

ZZ

52,3

0808 10 80

AR

83,1

BR

70,4

CL

83,4

CN

111,0

MA

86,7

NZ

106,3

US

132,1

UY

66,3

ZA

74,9

ZZ

90,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 6.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 438/2011,

5. mai 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 430/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 430/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. mail 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 113, 3.5.2011, lk 10.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 6. maist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 41,01 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,01 | 2,60 |
| 1701 12 10 (1) | 41,01 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,01 | 2,30 |
| 1701 91 00 (2) | 39,79 | 5,53 |
| 1701 99 10 (2) | 39,79 | 2,40 |
| 1701 99 90 (2) | 39,79 | 2,40 |
| 1702 90 95 (3) | 0,40 | 0,28 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

41,01

0,00

1701 11 90 (1)

41,01

2,60

1701 12 10 (1)

41,01

0,00

1701 12 90 (1)

41,01

2,30

1701 91 00 (2)

39,79

5,53

1701 99 10 (2)

39,79

2,40

1701 99 90 (2)

39,79

2,40

1702 90 95 (3)

0,40

0,28

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 6.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/8

---

NÕUKOGU OTSUS,

2. mai 2011,

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Bulgaaria liikme ametisse nimetamise kohta

(2011/268/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 302,

võttes arvesse Bulgaaria valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu otsuse 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu otsuse 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (1).

| (2) | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Jeliazko CHRISTOVI volituste lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Jeliazko CHRISTOVI volituste lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ivan KOKALOV, КНСБ (Bulgaaria sõltumatute ametiühingute konföderatsioon) asepresident nimetatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2015.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 2. mai 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MARTONYI J.

---

(1)  ELT L 251, 25.9.2010, lk 8.

1

---

| 6.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/9

---

KOMISJONI OTSUS,

27. oktoober 2010,

riigiabi C 14/09 (ex NN 17/09) kohta, mida Ungari andis äriühingule Péti Nitrogénművek Zrt.

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7274 all)

(Ainult ungarikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/269/EL)

EUROOPA LIIDU KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse komisjoni otsust, millega algatati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 (1) sätestatud menetlus riigiabi C 14/09 (ex NN 17/09) suhtes (2),

olles vastavalt nimetatud sätetele kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt nendele sätetele ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 2008. aasta lõpus jõudis komisjonini teave riigiabimeetmete kohta, mida Ungari kavatses võtta äriühingu Péti Nitrogénművek Zrt. (edaspidi „Nitrogénművek”) kasuks. Pärast mitmekordset teabevahetust algatas komisjon 2009. aasta 29. aprillil ametliku uurimismenetluse väidetavate riigiabimeetmete kohta. |
| --- | --- |

(1)

2008. aasta lõpus jõudis komisjonini teave riigiabimeetmete kohta, mida Ungari kavatses võtta äriühingu Péti Nitrogénművek Zrt. (edaspidi „Nitrogénművek”) kasuks. Pärast mitmekordset teabevahetust algatas komisjon 2009. aasta 29. aprillil ametliku uurimismenetluse väidetavate riigiabimeetmete kohta.

| (2) | Ungari esitas oma märkused komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta 3. ja 17. augustil 2009. aastal. |
| --- | --- |

(2)

Ungari esitas oma märkused komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta 3. ja 17. augustil 2009. aastal.

| (3) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas17. juulil 2009 (3). Oma märkused esitas neli huvitatud isikut: 18. augustil 2009 Nitrogénművek, kellele väidetavad riigiabimeetmed olid suunatud; 17. ja 18. augustil veel kaks huvitatud isikut, kes taotlesid, et nende isikut ei avalikustataks; ning 19. augustil 2009 äriühing ZAK S.A. |
| --- | --- |

(3)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas17. juulil 2009 (3). Oma märkused esitas neli huvitatud isikut: 18. augustil 2009 Nitrogénművek, kellele väidetavad riigiabimeetmed olid suunatud; 17. ja 18. augustil veel kaks huvitatud isikut, kes taotlesid, et nende isikut ei avalikustataks; ning 19. augustil 2009 äriühing ZAK S.A.

| (4) | Komisjon edastas need märkused Ungarile 21. septembri 2009. aasta kirjaga. Ungari vastas kolmandate isikute märkustele 20. oktoobri 2009. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon edastas need märkused Ungarile 21. septembri 2009. aasta kirjaga. Ungari vastas kolmandate isikute märkustele 20. oktoobri 2009. aasta kirjas.

| (5) | 3. novembril 2009 esitas komisjon Ungari ametiasutustele täiendava teabenõude, millele Ungari vastas 4. detsembri 2009. aasta kirjas. Komisjoni talituste ja Ungari ametiasutuste vahel toimus 2010. aasta juunis täiendav mitteametlik teabevahetus elektroonilise kirjavahetuse vormis. |
| --- | --- |

(5)

3. novembril 2009 esitas komisjon Ungari ametiasutustele täiendava teabenõude, millele Ungari vastas 4. detsembri 2009. aasta kirjas. Komisjoni talituste ja Ungari ametiasutuste vahel toimus 2010. aasta juunis täiendav mitteametlik teabevahetus elektroonilise kirjavahetuse vormis.

II.   ABISAAJA

| (6) | Nitrogénművek on väetist tootev äriühing, mis asub Pétfürdős, Veszprémi maakonnas (Ungari), mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abikõlblik piirkond. Äriühing on Ungari turul peamine väetisetootja ja Ungari turu peamine varustaja. |
| --- | --- |

(6)

Nitrogénművek on väetist tootev äriühing, mis asub Pétfürdős, Veszprémi maakonnas (Ungari), mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abikõlblik piirkond. Äriühing on Ungari turul peamine väetisetootja ja Ungari turu peamine varustaja.

| (7) | 2008. aastal oli Nitrogénműveki aastakäive 64,8 miljardit Ungari forintit (ligikaudu 232 miljonit eurot), millest 74 % saadi Ungaris ja 26 % ekspordi tulemusena (peamiselt liidu turgudele). 2008. aastal oli äriühingul 508 töötajat. Äriühingu aktsiakapital moodustab 528 miljonit Ungari forintit (ligikaudu 1,92 miljonit eurot). 2008. aastal moodustas äriühingu omakapital 11 miljardit Ungari forintit (ligikaudu 40 miljonit eurot).

  Tabel 1


  Nitrogénműveki peamised finantsandmed | 2007
  miljardites forintites | 2007
  miljonites eurodes | 2008
  miljardites forintites | 2008
  miljonites eurodes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Käive | 48,211 | 175 | 64,836 | 232 |
| Kasum põhitegevusest | 2,435 | 8,9 | 16,335 | 59,4 |
| Puhaskasum kasum/kahjum (-) | –3,303 | –12 | 7,296 | 26,5 |
| Allikas: andmed põhinevad äriühingu 2008. aasta aastaaruandel. |

(7)

2008. aastal oli Nitrogénműveki aastakäive 64,8 miljardit Ungari forintit (ligikaudu 232 miljonit eurot), millest 74 % saadi Ungaris ja 26 % ekspordi tulemusena (peamiselt liidu turgudele). 2008. aastal oli äriühingul 508 töötajat. Äriühingu aktsiakapital moodustab 528 miljonit Ungari forintit (ligikaudu 1,92 miljonit eurot). 2008. aastal moodustas äriühingu omakapital 11 miljardit Ungari forintit (ligikaudu 40 miljonit eurot).

Tabel 1

Nitrogénműveki peamised finantsandmed

2007

miljardites forintites

2007

miljonites eurodes

2008

miljardites forintites

2008

miljonites eurodes

Käive

48,211

175

64,836

232

Kasum põhitegevusest

2,435

8,9

16,335

59,4

Puhaskasum kasum/kahjum (-)

–3,303

–12

7,296

26,5

Allikas: andmed põhinevad äriühingu 2008. aasta aastaaruandel.

| (8) | 18. oktoobril 2008 peatas Nitrogénművek tootmistegevuse. |
| --- | --- |

(8)

18. oktoobril 2008 peatas Nitrogénművek tootmistegevuse.

III.   MEETME KIRJELDUS

| (9) | 18. detsembril 2008 teatas Ungari valitsus, (4) et riik „päästab” Nitrogénműveki tootmise taasalustamise ja tegevuskulude rahastamise teel, et tagada väetise tootmise jätkamine Ungaris ja säilitada töökohad. |
| --- | --- |

(9)

18. detsembril 2008 teatas Ungari valitsus, (4) et riik „päästab” Nitrogénműveki tootmise taasalustamise ja tegevuskulude rahastamise teel, et tagada väetise tootmise jätkamine Ungaris ja säilitada töökohad.

| (10) | 20. detsembril 2008 kiitis valitsus heaks kaks eraldi riigigarantiid, (5) millega tagati laenud, mida andis 100 % riigi omandis olev Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (edaspidi „MFB”). Mõlemad garantiid anti tagatud summa 2 % vastava ettemakstava ühekordse tasu eest. |
| --- | --- |

(10)

20. detsembril 2008 kiitis valitsus heaks kaks eraldi riigigarantiid, (5) millega tagati laenud, mida andis 100 % riigi omandis olev Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (edaspidi „MFB”). Mõlemad garantiid anti tagatud summa 2 % vastava ettemakstava ühekordse tasu eest.

| (11) | 26. jaanuaril 2009. aastal sõlmisid MFB ja Nitrogénművek kaks riigigarantiiga tagatud laenulepingut:






  a) | A-laen: 52 miljoni euro suurune investeerimislaen (6) 6 aastaks. Intressimäär on kuue kuu EURIBOR + 1,7 %. 100 % riigigarantii eest tuli ette tasuda laenusumma 2 % vastav ühekordne tasu. MFBle anti järgmised tagatised: 100 % riigigarantii, äriühingu varadele (7) seatud teise järjekoha (st järjekohaga vahetult pärast järgnevalt nimetatud B-laenu) hüpoteek. Riigi jaoks eraldi tagatisi ei määratud. Laenusumma tuleb maksta tagasi 12 osana iga kuue kuu järel alates 15. juunist 2009. Intressi tuleb tasuda iga kuue kuu järel; |
| --- | --- | --- |

(11)

26. jaanuaril 2009. aastal sõlmisid MFB ja Nitrogénművek kaks riigigarantiiga tagatud laenulepingut:

a)

A-laen: 52 miljoni euro suurune investeerimislaen (6) 6 aastaks. Intressimäär on kuue kuu EURIBOR + 1,7 %. 100 % riigigarantii eest tuli ette tasuda laenusumma 2 % vastav ühekordne tasu. MFBle anti järgmised tagatised: 100 % riigigarantii, äriühingu varadele (7) seatud teise järjekoha (st järjekohaga vahetult pärast järgnevalt nimetatud B-laenu) hüpoteek. Riigi jaoks eraldi tagatisi ei määratud. Laenusumma tuleb maksta tagasi 12 osana iga kuue kuu järel alates 15. juunist 2009. Intressi tuleb tasuda iga kuue kuu järel;

| b) | B-laen: 10 miljardi Ungari forinti suurune käibevarade finantseerimise laen 4 aastaks, intressimääraga 3 kuu BUBOR (8) + 2,5 %. Laenu tagab 80 % riigigarantii, mille eest tuli ette tasuda 2 % suurune (80 % garantiiga tagatud summa 2 % vastav) ühekordne tasu. MFBle anti järgmised tagatised: 80 % riigigarantii, äriühingu varadele seatud esimese järjekoha hüpoteek. Riigi jaoks eraldi tagatisi ei määratud. Kooskõlas valitsuse dekreediga on MFB-l õigus määrata Nitrogénműveki nõukokku kaks liiget. Laenusumma tuleb tasuda laenuperioodi lõpus. Intressi tuleb tasuda iga kolme kuu järel. |
| --- | --- |

b)

B-laen: 10 miljardi Ungari forinti suurune käibevarade finantseerimise laen 4 aastaks, intressimääraga 3 kuu BUBOR (8) + 2,5 %. Laenu tagab 80 % riigigarantii, mille eest tuli ette tasuda 2 % suurune (80 % garantiiga tagatud summa 2 % vastav) ühekordne tasu. MFBle anti järgmised tagatised: 80 % riigigarantii, äriühingu varadele seatud esimese järjekoha hüpoteek. Riigi jaoks eraldi tagatisi ei määratud. Kooskõlas valitsuse dekreediga on MFB-l õigus määrata Nitrogénműveki nõukokku kaks liiget. Laenusumma tuleb tasuda laenuperioodi lõpus. Intressi tuleb tasuda iga kolme kuu järel.

Tabel 2

Nitrogénműveki kasuks võetud riiklike meetmete kokkuvõte

| | Eesmärk | Laenusumma | Intress | Tagatis | 2 % suurune ettemakstav garantiitasu aasta lõikes (9) | Pangale antud peamised tagatised |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A-laen | Investeering | 52 miljonit eurot | EURIBOR + 1,7 % | 100 % | 0,41 % | Varadele seatud teise järjekoha hüpoteek |
| B-laen | Käibevarade finantseerimine | 10 miljardit Ungari forintit | BUBOR + 2,5 % | 80 % | 0,46 % | Varadele seatud esimese järjekoha hüpoteek |

Eesmärk

Laenusumma

Intress

Tagatis

2 % suurune ettemakstav garantiitasu aasta lõikes (9)

Pangale antud peamised tagatised

A-laen

Investeering

52 miljonit eurot

EURIBOR + 1,7 %

100 %

0,41 %

Varadele seatud teise järjekoha hüpoteek

B-laen

Käibevarade finantseerimine

10 miljardit Ungari forintit

BUBOR + 2,5 %

80 %

0,46 %

Varadele seatud esimese järjekoha hüpoteek

| (12) | Nitrogénművek alustas tootmist taas 26. veebruaril 2009. |
| --- | --- |

(12)

Nitrogénművek alustas tootmist taas 26. veebruaril 2009.

IV.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (13) | 29. aprilli 2009. aasta menetluse algatamise otsuses püstitas komisjon küsimuse, kas Nitrogénművek on raskustes olev äriühing raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (10) (edaspidi „ühenduse suunised”) tähenduses, ja kui ta seda on, siis kas ta oleks turutingimustel saanud samasugust laenu kui see, mida pakkusid Ungari ametiasutused. Komisjoni esialgne seisukoht oli, et äriühingu kasuks võetud järgnevalt kirjeldatud meetmed kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi, kuna näib, et neid anti intressimääraga, mis jääb alla turu intressimäära:






  a) | 52 miljoni euro suuruse investeerimislaenu jaoks antud 100 % riigigarantii; |
| --- | --- | --- |

(13)

29. aprilli 2009. aasta menetluse algatamise otsuses püstitas komisjon küsimuse, kas Nitrogénművek on raskustes olev äriühing raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (10) (edaspidi „ühenduse suunised”) tähenduses, ja kui ta seda on, siis kas ta oleks turutingimustel saanud samasugust laenu kui see, mida pakkusid Ungari ametiasutused. Komisjoni esialgne seisukoht oli, et äriühingu kasuks võetud järgnevalt kirjeldatud meetmed kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi, kuna näib, et neid anti intressimääraga, mis jääb alla turu intressimäära:

a)

52 miljoni euro suuruse investeerimislaenu jaoks antud 100 % riigigarantii;

| b) | 52 miljoni euro suurune investeerimislaen ise, kuna see on olemasolev laen, mis anti enne riigigarantii andmist. (Menetluse algatamisel kättesaadava teabe põhjal ei olnud üheselt mõistetav, kas investeerimislaenu puhul on tegu olemasoleva või uue laenuga.); |
| --- | --- |

b)

52 miljoni euro suurune investeerimislaen ise, kuna see on olemasolev laen, mis anti enne riigigarantii andmist. (Menetluse algatamisel kättesaadava teabe põhjal ei olnud üheselt mõistetav, kas investeerimislaenu puhul on tegu olemasoleva või uue laenuga.);

| c) | 10 miljardi Ungari forinti suuruse käibevarade finantseerimise laenu jaoks antud 80 % riigigarantii; |
| --- | --- |

c)

10 miljardi Ungari forinti suuruse käibevarade finantseerimise laenu jaoks antud 80 % riigigarantii;

| d) | käibevarade finantseerimise laenu riigigarantiiga tagamata 20 %. |
| --- | --- |

d)

käibevarade finantseerimise laenu riigigarantiiga tagamata 20 %.

| (14) | Veel arvas komisjon, et investeerimislaenu tagav 100 % riigigarantii kujutab endast MFB-le antud riigiabi, kuna sellega tagatakse olemasolevat laenu. |
| --- | --- |

(14)

Veel arvas komisjon, et investeerimislaenu tagav 100 % riigigarantii kujutab endast MFB-le antud riigiabi, kuna sellega tagatakse olemasolevat laenu.

V.   UNGARI MÄRKUSED

| (15) | Üldiselt on Ungari seisukohal, et meetmed ei kujuta endast riigiabi, kuna need vastasid turutingimustele ja seega ei andnud abisaajale eelisseisundit. Ungari ei vaidlusta riigiabi muude kumulatiivsete tingimuste olemasolu: riigiressursside üleandmist, valikulisust, konkurentsi moonutamist ja mõju kaubandusele. |
| --- | --- |

(15)

Üldiselt on Ungari seisukohal, et meetmed ei kujuta endast riigiabi, kuna need vastasid turutingimustele ja seega ei andnud abisaajale eelisseisundit. Ungari ei vaidlusta riigiabi muude kumulatiivsete tingimuste olemasolu: riigiressursside üleandmist, valikulisust, konkurentsi moonutamist ja mõju kaubandusele.

| (16) | Ungari väidab eelkõige, et Nitrogénművek ei ole ühenduse suuniste tähenduses vaadeldav raskustes oleva äriühinguna. Ungari ametiasutused väidavad, et äriühing oli kasumlik ja 2008. aastal olid tema kaubanduslikud väljavaated head. Ungari arvates võis äriühingu krediidivõimet meetmete võtmise ajal „rahuldavaks” pidada, mis vastab komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (11) (edaspidi „komisjoni teatis”) sätestatud BB-reitingukategooriale. |
| --- | --- |

(16)

Ungari väidab eelkõige, et Nitrogénművek ei ole ühenduse suuniste tähenduses vaadeldav raskustes oleva äriühinguna. Ungari ametiasutused väidavad, et äriühing oli kasumlik ja 2008. aastal olid tema kaubanduslikud väljavaated head. Ungari arvates võis äriühingu krediidivõimet meetmete võtmise ajal „rahuldavaks” pidada, mis vastab komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (11) (edaspidi „komisjoni teatis”) sätestatud BB-reitingukategooriale.

| (17) | Seoses äriühingu tootmistegevuse peatamisega 2008. aasta sügisel märkisid Ungari ametiasutused, et väetisesektorile on üldiselt omane hooajalisus. Peale selle vähenes majanduskriisi tõttu nõudlus. Äriühing otsustas tootmise peatada kõrgete maagaasihindade (maagaas on väetise tootmisel üks peamisi kuluartikleid ning oodata oli hindade langemist) ja kogunenud suurte varude tõttu. Ungari märgib veel, et selline tootmise peatamine ei olnud Euroopa turul haruldane; nimetatud ajavahemikus peatasid tootmise või piirasid seda paljud tehased. |
| --- | --- |

(17)

Seoses äriühingu tootmistegevuse peatamisega 2008. aasta sügisel märkisid Ungari ametiasutused, et väetisesektorile on üldiselt omane hooajalisus. Peale selle vähenes majanduskriisi tõttu nõudlus. Äriühing otsustas tootmise peatada kõrgete maagaasihindade (maagaas on väetise tootmisel üks peamisi kuluartikleid ning oodata oli hindade langemist) ja kogunenud suurte varude tõttu. Ungari märgib veel, et selline tootmise peatamine ei olnud Euroopa turul haruldane; nimetatud ajavahemikus peatasid tootmise või piirasid seda paljud tehased.

| (18) | Seoses makstud intresside ja garantiitasudega väidab Ungari, et need vastavad turutingimustele: i) B-laenu puhul ei kujuta need endast komisjoni teatise kohaselt toetust ja ii) A-laenu puhul oli intressimäär madalam komisjoni teatise kohasest turutingimustele vastavast määrast, kuid võttes arvesse tagatiste suurt väärtust, võib seda ikkagi pidada turutingimustele vastavaks. Ungari väidab ka, et 2008. aasta esimeses pooles sõlmisid äriühing ja kommertspangad sarnastel tingimustel mitu laenu- ja krediidilepingut, mis – Ungari arvates – näitavad seda, et A- ja B-laenu maksumus ja tingimused ei kujutanud endast eelist võrreldes turutingimustel antava rahastamisega. |
| --- | --- |

(18)

Seoses makstud intresside ja garantiitasudega väidab Ungari, et need vastavad turutingimustele: i) B-laenu puhul ei kujuta need endast komisjoni teatise kohaselt toetust ja ii) A-laenu puhul oli intressimäär madalam komisjoni teatise kohasest turutingimustele vastavast määrast, kuid võttes arvesse tagatiste suurt väärtust, võib seda ikkagi pidada turutingimustele vastavaks. Ungari väidab ka, et 2008. aasta esimeses pooles sõlmisid äriühing ja kommertspangad sarnastel tingimustel mitu laenu- ja krediidilepingut, mis – Ungari arvates – näitavad seda, et A- ja B-laenu maksumus ja tingimused ei kujutanud endast eelist võrreldes turutingimustel antava rahastamisega.

VI.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (19) | Komisjon sai menetluse algatamise otsuse kohta märkusi äriühingu kolmelt konkurendilt (12). Kõik kolm isikut toetasid komisjoni uurimismenetlust ja olid seisukohal, et laenud kujutavad endast riigiabi. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon sai menetluse algatamise otsuse kohta märkusi äriühingu kolmelt konkurendilt (12). Kõik kolm isikut toetasid komisjoni uurimismenetlust ja olid seisukohal, et laenud kujutavad endast riigiabi.

| (20) | Ka abisaaja esitas märkused, milles väitis, et meetmed ei kujuta endast ebaseaduslikku riigiabi. Abisaaja ja Ungari ametiasutuste väited suures osas kattuvad. |
| --- | --- |

(20)

Ka abisaaja esitas märkused, milles väitis, et meetmed ei kujuta endast ebaseaduslikku riigiabi. Abisaaja ja Ungari ametiasutuste väited suures osas kattuvad.

VII.   UNGARI MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (21) | Huvitatud isikute märkustele vastates lükkab Ungari ümber kolmandate isikute väited ja jääb seisukohale, et Nitrogénművek ei saanud riigiabi. |
| --- | --- |

(21)

Huvitatud isikute märkustele vastates lükkab Ungari ümber kolmandate isikute väited ja jääb seisukohale, et Nitrogénművek ei saanud riigiabi.

VIII.   ABI OLEMASOLU ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (22) | Et teha kindlaks, kas meede kujutab endast riigiabi, peab komisjon hindama, kas vaidlustatud meede vastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Kõnealuses artiklis on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud äriühinguid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(22)

Et teha kindlaks, kas meede kujutab endast riigiabi, peab komisjon hindama, kas vaidlustatud meede vastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Kõnealuses artiklis on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud äriühinguid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”

| (23) | Kõnealust sätet arvesse võttes uurib komisjon järgnevalt seda, kas Nitrogénműveki kasuks võetud vaidlustatud meetmed kujutavad endast riigiabi. |
| --- | --- |

(23)

Kõnealust sätet arvesse võttes uurib komisjon järgnevalt seda, kas Nitrogénműveki kasuks võetud vaidlustatud meetmed kujutavad endast riigiabi.

VIII.1.   MFB antud laenud olid riigiga seostatavad

| (24) | Pärast meetmete võtmist on MFB tegevust käsitlevad eeskirjad muutunud. Hinnang põhineb kõnealuste laenulepingute sõlmimise ajal kehtinud õiguslikul olukorral. |
| --- | --- |

(24)

Pärast meetmete võtmist on MFB tegevust käsitlevad eeskirjad muutunud. Hinnang põhineb kõnealuste laenulepingute sõlmimise ajal kehtinud õiguslikul olukorral.

| (25) | MFB on riigile kuuluv spetsialiseerunud rahandusasutus, mis asutati (selleks ettenähtud) õigusaktiga ja mille tööd meetmete võtmise ajal reguleeris samuti nimetatud õigusakt (13) (edaspidi „MFB-seadus”). Selle seaduse järgi täidab pank kindlaksmääratud avaliku huvi eesmärke, tema peamine ülesanne on stimuleerida majanduse arengut ning aidata tõhusalt kaasa valitsuse majandus- ja arengupoliitika täitmisele. Teatavat osa kommertspankade suhtes kehtivaid usaldatavusnormatiive ei saa MFB suhtes kohaldada, kuna MFB suhtes kehtivad MFB-seaduses sätestatud spetsiaalsed usaldatavusnormatiivid. |
| --- | --- |

(25)

MFB on riigile kuuluv spetsialiseerunud rahandusasutus, mis asutati (selleks ettenähtud) õigusaktiga ja mille tööd meetmete võtmise ajal reguleeris samuti nimetatud õigusakt (13) (edaspidi „MFB-seadus”). Selle seaduse järgi täidab pank kindlaksmääratud avaliku huvi eesmärke, tema peamine ülesanne on stimuleerida majanduse arengut ning aidata tõhusalt kaasa valitsuse majandus- ja arengupoliitika täitmisele. Teatavat osa kommertspankade suhtes kehtivaid usaldatavusnormatiive ei saa MFB suhtes kohaldada, kuna MFB suhtes kehtivad MFB-seaduses sätestatud spetsiaalsed usaldatavusnormatiivid.

| (26) | MFB 60 miljardi Ungari forinti suurune aktsiakapital kuulub 100 % Ungari riigile, aktsiaid ei saa MFB-seaduse kohaselt võõrandada. Osa MFB kohustusi kaetakse riigieelarvest; eelarveseaduses on sätestatud MFB antava laenu maksimaalne summa, samuti summad, mida ta tagada võib. Peale selle lähevad kõik väljamakstud dividendid tagasi riigieelarvesse. Sellest tulenevalt jõudis komisjon järeldusele, et MFB antud laenud hõlmavad riigi vahendeid. |
| --- | --- |

(26)

MFB 60 miljardi Ungari forinti suurune aktsiakapital kuulub 100 % Ungari riigile, aktsiaid ei saa MFB-seaduse kohaselt võõrandada. Osa MFB kohustusi kaetakse riigieelarvest; eelarveseaduses on sätestatud MFB antava laenu maksimaalne summa, samuti summad, mida ta tagada võib. Peale selle lähevad kõik väljamakstud dividendid tagasi riigieelarvesse. Sellest tulenevalt jõudis komisjon järeldusele, et MFB antud laenud hõlmavad riigi vahendeid.

| (27) | Riigi omandiõigust rakendab asjaomane minister. MFB annab igal aastal ministrile oma tegevuse kohta aru; ka audiitori määrab ametisse minister. Ka juhatuse ja järelevalvenõukogu liikmed ja esimehe, samuti tegevjuhi määrab ametisse ja vabastab sealt vastava valdkonna minister. |
| --- | --- |

(27)

Riigi omandiõigust rakendab asjaomane minister. MFB annab igal aastal ministrile oma tegevuse kohta aru; ka audiitori määrab ametisse minister. Ka juhatuse ja järelevalvenõukogu liikmed ja esimehe, samuti tegevjuhi määrab ametisse ja vabastab sealt vastava valdkonna minister.

| (28) | Kuigi asutuse riiklik juhtimine ei muuda selle kõiki menetlusi automaatselt riigiga seostatavaks, (14) on kõnealusel juhul olemas Euroopa Kohtu poolt kindlaks määratud tingimused, (15) mille põhjal saab järeldada, et MFB tegevus on seostatav riigiga. MFB järgib avaliku huvi eesmärki, tema õiguslikku seisundit reguleerib eraldi õigusakt, asutus on osaliselt vabastatud finantsjärelevalve eeskirjade täitmisest ja ametiasutustel on tugev kontroll juhatuse üle. Eelkõige seepärast võib meetmete võtmist käsitleva otsuse asjaolude põhjal (valitsuse dekreet, mis käsitleb konkreetselt MFB laenude eest antud garantiid ja milles on sätestatud, et vastutasuks võib MFB määrata Nitrogénműveki juhatusse kaks liiget ning valitsuse pressiesindaja eelnev teade meetmete võtmise kohta) pidada Ungari ametiasutusi meetmete võtmisel osalenuks. |
| --- | --- |

(28)

Kuigi asutuse riiklik juhtimine ei muuda selle kõiki menetlusi automaatselt riigiga seostatavaks, (14) on kõnealusel juhul olemas Euroopa Kohtu poolt kindlaks määratud tingimused, (15) mille põhjal saab järeldada, et MFB tegevus on seostatav riigiga. MFB järgib avaliku huvi eesmärki, tema õiguslikku seisundit reguleerib eraldi õigusakt, asutus on osaliselt vabastatud finantsjärelevalve eeskirjade täitmisest ja ametiasutustel on tugev kontroll juhatuse üle. Eelkõige seepärast võib meetmete võtmist käsitleva otsuse asjaolude põhjal (valitsuse dekreet, mis käsitleb konkreetselt MFB laenude eest antud garantiid ja milles on sätestatud, et vastutasuks võib MFB määrata Nitrogénműveki juhatusse kaks liiget ning valitsuse pressiesindaja eelnev teade meetmete võtmise kohta) pidada Ungari ametiasutusi meetmete võtmisel osalenuks.

| (29) | Eelneva põhjal on komisjon seisukohal, et MFB meetmed on riigiga seostatavad. |
| --- | --- |

(29)

Eelneva põhjal on komisjon seisukohal, et MFB meetmed on riigiga seostatavad.

VIII.2.   Meetmeid tuleb pidada otseselt riigi antud laenuks

| (30) | Kuna laenud ise on otseselt seostatavad riigiga, ei suurenda peale selle antud riigigarantii riigi finantskoormust ega Nitrogénműveki eelisseisundit. Seepärast tundub olevat põhjendatud kõnealuste laenude ja garantiide käsitamine otseselt riigi antud laenudena (Nitrogénműveki kulud moodustavad laenuintress ja garantiitasu). |
| --- | --- |

(30)

Kuna laenud ise on otseselt seostatavad riigiga, ei suurenda peale selle antud riigigarantii riigi finantskoormust ega Nitrogénműveki eelisseisundit. Seepärast tundub olevat põhjendatud kõnealuste laenude ja garantiide käsitamine otseselt riigi antud laenudena (Nitrogénműveki kulud moodustavad laenuintress ja garantiitasu).

| (31) | Sellest tulenevalt hinnatakse riigiabi lähtuvalt laenude suhtes kohaldatavast komisjoni teatisest. |
| --- | --- |

(31)

Sellest tulenevalt hinnatakse riigiabi lähtuvalt laenude suhtes kohaldatavast komisjoni teatisest.

VIII.3.   Eelisseisund: meetmed olid turuga kooskõlas

VIII.3.1.   Äriühingu finantsolukord meetmete võtmise ajal

| (32) | Ungari jääb seisukohale, et Nitrogénművekit ei saanud meetmete võtmise ajal pidada raskustes olevaks äriühinguks ühenduse suuniste tähenduses. Seoses äriühingu tootmistegevuse peatamisega oktoobris 2008 väitsid Ungari ametiasutused, et see oli strateegiline ja hooajaline otsus ning et sügisel 2008 peatasid tootmise veel mitu teistki turuosalist. Ungari väidab, et äriühingule omistati sel ajal õigesti BB-kategooria. |
| --- | --- |

(32)

Ungari jääb seisukohale, et Nitrogénművekit ei saanud meetmete võtmise ajal pidada raskustes olevaks äriühinguks ühenduse suuniste tähenduses. Seoses äriühingu tootmistegevuse peatamisega oktoobris 2008 väitsid Ungari ametiasutused, et see oli strateegiline ja hooajaline otsus ning et sügisel 2008 peatasid tootmise veel mitu teistki turuosalist. Ungari väidab, et äriühingule omistati sel ajal õigesti BB-kategooria.

| (33) | Komisjon väidab, et vaatamata ilmsetele likviidsusprobleemidele, mida kinnitavad ka Ungari esitatud tõendid, oli äriühingu omakapital suurem kui aktsiakapital, äriühing ei vastanud Ungari õiguse kohastele kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kriteeriumidele ja kogu 2008. aastal olid olemas nii põhitegevustulu kui ka puhaskasum. Seega näib, et ühenduse suuniste punktides 9–11 sätestatud tingimused ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon väidab, et vaatamata ilmsetele likviidsusprobleemidele, mida kinnitavad ka Ungari esitatud tõendid, oli äriühingu omakapital suurem kui aktsiakapital, äriühing ei vastanud Ungari õiguse kohastele kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kriteeriumidele ja kogu 2008. aastal olid olemas nii põhitegevustulu kui ka puhaskasum. Seega näib, et ühenduse suuniste punktides 9–11 sätestatud tingimused ei olnud täidetud.

| (34) | Uurimise tulemusena (äriühingu 2008. aasta aastaaruandest) selgus aga, et Nitrogénművekil oli riigi vahendeid tootmise taaskäivitamise jaoks vaja. 2008. aasta aastaaruandes rõhutatakse: „Aasta [2008] teises pooles maailmas välja kujunenud finants- ja majanduskriis tabas ka äriühingut. Väetisetooteid kasutavatel põllumajandusettevõtjatel tekkisid rahalised raskused, seetõttu kahanes äriühingu toodete müümine miinimumini. Finants- ja majanduslikel põhjustel peatas äriühing alates 18. oktoobrist 2008 töö oma tootmisüksustes. Tootmise taaskäivitamise huvides alustas äriühingu omanik läbirääkimisi valitsuse esindajatega. Nende läbirääkimiste tulemusena [...] andis valitsus riigigarantii [...], et tagada Ungari varustatus lämmastikväetistega.” (16). Aastaaruande põhjal võib järeldada ka seda, et käibevahendite finantseerimise laen oli vajalik tootmise taaskäivitamiseks ning et selle summa üht osa kasutati 31. detsembril 2008 maksmisele kuuluvate täitmata võlakohustuste katmiseks varustajate ees (17). |
| --- | --- |

(34)

Uurimise tulemusena (äriühingu 2008. aasta aastaaruandest) selgus aga, et Nitrogénművekil oli riigi vahendeid tootmise taaskäivitamise jaoks vaja. 2008. aasta aastaaruandes rõhutatakse: „Aasta [2008] teises pooles maailmas välja kujunenud finants- ja majanduskriis tabas ka äriühingut. Väetisetooteid kasutavatel põllumajandusettevõtjatel tekkisid rahalised raskused, seetõttu kahanes äriühingu toodete müümine miinimumini. Finants- ja majanduslikel põhjustel peatas äriühing alates 18. oktoobrist 2008 töö oma tootmisüksustes. Tootmise taaskäivitamise huvides alustas äriühingu omanik läbirääkimisi valitsuse esindajatega. Nende läbirääkimiste tulemusena [...] andis valitsus riigigarantii [...], et tagada Ungari varustatus lämmastikväetistega.” (16). Aastaaruande põhjal võib järeldada ka seda, et käibevahendite finantseerimise laen oli vajalik tootmise taaskäivitamiseks ning et selle summa üht osa kasutati 31. detsembril 2008 maksmisele kuuluvate täitmata võlakohustuste katmiseks varustajate ees (17).

| (35) | Komisjoni arvates ei saa sellist äriühingut, mis peatas tootmise ega suutnud seda ilma riigi abita taaskäivitada, sõltumata tootmise peatamise algpõhjustest pidada terveks ja elujõuliseks äriühinguks. Aastaaruande põhjal on selge, et äriühingul oli tõsiseid raskusi likviidsusega ja et riigi sekkumine oli rahastamise saamisel väga oluline. |
| --- | --- |

(35)

Komisjoni arvates ei saa sellist äriühingut, mis peatas tootmise ega suutnud seda ilma riigi abita taaskäivitada, sõltumata tootmise peatamise algpõhjustest pidada terveks ja elujõuliseks äriühinguks. Aastaaruande põhjal on selge, et äriühingul oli tõsiseid raskusi likviidsusega ja et riigi sekkumine oli rahastamise saamisel väga oluline.

| (36) | Seoses äriühingu krediidivõimega kahtleb komisjon, kas väidetav BB-kategooria kajastas Nitrogénműveki tegelikku finantsolukorda meetmete võtmise ajal. Esiteks märgib komisjon, et Ungari ei esitanud sõltumatu hindamis- või rahandusasutuse koostatud hinnangut. Väidatava BB-kategooria omistas MFB, kes käitus nimetatud meetmete seisukohast riigi vahendi (valitsuse otsuse kohaselt), mitte põhjendatud majanduslikku hinnangut anda püüdva sõltumatu rahandusasutusena. Juba selle pärast on kategooria väärtus küsitav. Teiseks ei edastanud Ungari mingit teavet selle kohata, millist meetodit MFB kasutas ja millisel teabel põhines järeldus, et äriühingu finantsolukord on stabiilne. Kolmandaks, võttes arvesse, et Nitrogénművek oli meetmete võtmise ajal tootmise peatanud ja selgelt kiiret rahastamist vajav äriühing, kes ei oleks ilma rahastamiseta suutnud tootmist taaskäivitada (vt üksikasju eelnevatest põhjendustest 34 ja 35), ei ole tõenäoline, et finantsolukord oleks võinud olla „rahuldav”. Arvestades eelnevat ja sõltumata äriühingu minevikutulemustest, ei saa komisjoni arvates väidetavat BB-kategooriat kasutada selle hindamisel, kas meetmed kujutavad endast komisjoni teatise kohaselt riigiabi. |
| --- | --- |

(36)

Seoses äriühingu krediidivõimega kahtleb komisjon, kas väidetav BB-kategooria kajastas Nitrogénműveki tegelikku finantsolukorda meetmete võtmise ajal. Esiteks märgib komisjon, et Ungari ei esitanud sõltumatu hindamis- või rahandusasutuse koostatud hinnangut. Väidatava BB-kategooria omistas MFB, kes käitus nimetatud meetmete seisukohast riigi vahendi (valitsuse otsuse kohaselt), mitte põhjendatud majanduslikku hinnangut anda püüdva sõltumatu rahandusasutusena. Juba selle pärast on kategooria väärtus küsitav. Teiseks ei edastanud Ungari mingit teavet selle kohata, millist meetodit MFB kasutas ja millisel teabel põhines järeldus, et äriühingu finantsolukord on stabiilne. Kolmandaks, võttes arvesse, et Nitrogénművek oli meetmete võtmise ajal tootmise peatanud ja selgelt kiiret rahastamist vajav äriühing, kes ei oleks ilma rahastamiseta suutnud tootmist taaskäivitada (vt üksikasju eelnevatest põhjendustest 34 ja 35), ei ole tõenäoline, et finantsolukord oleks võinud olla „rahuldav”. Arvestades eelnevat ja sõltumata äriühingu minevikutulemustest, ei saa komisjoni arvates väidetavat BB-kategooriat kasutada selle hindamisel, kas meetmed kujutavad endast komisjoni teatise kohaselt riigiabi.

| (37) | Sellest lähtuvalt ei saa äriühingut komisjoni arvates pidada stabiilses finantsolukorras olevaks äriühinguks. Esitatud materjalide põhjal selgub üheselt, et äriühingul olid tõsised likviidsusprobleemid ja ta ei olnud võimeline tootmist taaskäivitama (vt põhjendused 34 ja 35). Seega võib äriühingut pidada halvas finantsolukorras olevaks, mis vastab komisjoni teatises sätestatud kõige madalamale kategooriale (CCC-kategooria). |
| --- | --- |

(37)

Sellest lähtuvalt ei saa äriühingut komisjoni arvates pidada stabiilses finantsolukorras olevaks äriühinguks. Esitatud materjalide põhjal selgub üheselt, et äriühingul olid tõsised likviidsusprobleemid ja ta ei olnud võimeline tootmist taaskäivitama (vt põhjendused 34 ja 35). Seega võib äriühingut pidada halvas finantsolukorras olevaks, mis vastab komisjoni teatises sätestatud kõige madalamale kategooriale (CCC-kategooria).

VIII.3.2.   Tagatised

| (38) | Tagatiseks antud vahendite seas on Nitrogénműveki mitme tootmisüksuse kinnisvara, hooned ja seadmed (18). |
| --- | --- |

(38)

Tagatiseks antud vahendite seas on Nitrogénműveki mitme tootmisüksuse kinnisvara, hooned ja seadmed (18).

| (39) | Hüpoteegiga koormatud vahendite väärtuse kohta esitas Ungari ettevõtja [...] (19) poolt 2008. aastal koostatud hinnangu. Selle hinnangu kohaselt oli hüpoteegiga koormatud vahendite turuväärtus ligikaudu [...] miljonit eurot, tegelik likvideerimisväärtus ligikaudu [...] miljonit eurot. MFB arvestuste kohaselt oli vahendite riskiteguriga koormatud likvideerimisväärtus ligikaudu [...] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(39)

Hüpoteegiga koormatud vahendite väärtuse kohta esitas Ungari ettevõtja [...] (19) poolt 2008. aastal koostatud hinnangu. Selle hinnangu kohaselt oli hüpoteegiga koormatud vahendite turuväärtus ligikaudu [...] miljonit eurot, tegelik likvideerimisväärtus ligikaudu [...] miljonit eurot. MFB arvestuste kohaselt oli vahendite riskiteguriga koormatud likvideerimisväärtus ligikaudu [...] miljonit eurot.

| (40) | Pidades silmas seda, et kahe vaadeldava laenu koguväärtus oli 88 miljonit eurot (st kõige leebema hinnangu korral moodustab tagatiste väärtus laenude väärtusest [enam kui 70] %), on tehingutel komisjoni arvates suur tagatis. Kuigi A-laenu tagatiseks olev hüpoteek on teise järjekohaga, saab tehingutest tuleneda võivad võimalikud nõuded rahuldada B-laenu nõuete järel. |
| --- | --- |

(40)

Pidades silmas seda, et kahe vaadeldava laenu koguväärtus oli 88 miljonit eurot (st kõige leebema hinnangu korral moodustab tagatiste väärtus laenude väärtusest [enam kui 70] %), on tehingutel komisjoni arvates suur tagatis. Kuigi A-laenu tagatiseks olev hüpoteek on teise järjekohaga, saab tehingutest tuleneda võivad võimalikud nõuded rahuldada B-laenu nõuete järel.

| (41) | See asjaolu, et tagatised olid antud MFB-le, mitte otse riigile, ei ole oluline. Kui käendaja peab käenduse jõustumise tõttu tasuma nõuded, siis Ungari õiguse kohaselt (20) lähevad kõik laenuga seotud õigused talle üle. Seepärast, kui Nitrogénművek ei maksa laene tagasi, ja MFB realiseerib garantii, võib riik laenulepingu käendamise tõttu nõuded rahuldada. |
| --- | --- |

(41)

See asjaolu, et tagatised olid antud MFB-le, mitte otse riigile, ei ole oluline. Kui käendaja peab käenduse jõustumise tõttu tasuma nõuded, siis Ungari õiguse kohaselt (20) lähevad kõik laenuga seotud õigused talle üle. Seepärast, kui Nitrogénművek ei maksa laene tagasi, ja MFB realiseerib garantii, võib riik laenulepingu käendamise tõttu nõuded rahuldada.

| (42) | Peale selle oli riigil B-laenu puhul õigus nimetada äriühingu juhatusse kaks liiget, kellel on vetoõigus dividendide väljamaksmise, kolmandatele isikutele täiendavate tagatiste andmise ja 100 miljonit Ungari forintit ületavate laenude võtmise otsuste suhtes. |
| --- | --- |

(42)

Peale selle oli riigil B-laenu puhul õigus nimetada äriühingu juhatusse kaks liiget, kellel on vetoõigus dividendide väljamaksmise, kolmandatele isikutele täiendavate tagatiste andmise ja 100 miljonit Ungari forintit ületavate laenude võtmise otsuste suhtes.

| (43) | Neid tegureid arvestades on komisjon arvamusel, et komisjoni teatise seisukohast on mõlemal tehingul suur tagatis. |
| --- | --- |

(43)

Neid tegureid arvestades on komisjon arvamusel, et komisjoni teatise seisukohast on mõlemal tehingul suur tagatis.

VIII.3.3.   Võrreldavad turuintressimäärad

| (44) | Ungari edastab esitatud materjalide seas ka mitu väidetavalt „võrreldavat” kommertspankade ja Nitrogénműveki vahel sõlmitud laenulepingut, et tõendada riigi võetud meetmetega seotud tasude kokkusobivust turuga. |
| --- | --- |

(44)

Ungari edastab esitatud materjalide seas ka mitu väidetavalt „võrreldavat” kommertspankade ja Nitrogénműveki vahel sõlmitud laenulepingut, et tõendada riigi võetud meetmetega seotud tasude kokkusobivust turuga.

| (45) | Need näited aga ei ole võrreldavad, seepärast ei saa neid käesoleva hinnangu puhul arvesse võtta. Esiteks on suurem osa lepinguid sõlmitud väiksema summa ja arvelduskrediidi limiidi peale (21). Teiseks on pankade intressimäärad kõrgemad kui vaadeldavatel laenudel (22). Viimane ja kõige olulisem aspekt on see, et laenud anti enne majanduskriisi, peamiselt 2008. aasta esimeses pooles. Sel ajal valitsenud majandustingimused ei ole võrreldavad 2008. aasta detsembri ja 2009. aasta jaanuariga, mil finantskriis oli sügavaim. |
| --- | --- |

(45)

Need näited aga ei ole võrreldavad, seepärast ei saa neid käesoleva hinnangu puhul arvesse võtta. Esiteks on suurem osa lepinguid sõlmitud väiksema summa ja arvelduskrediidi limiidi peale (21). Teiseks on pankade intressimäärad kõrgemad kui vaadeldavatel laenudel (22). Viimane ja kõige olulisem aspekt on see, et laenud anti enne majanduskriisi, peamiselt 2008. aasta esimeses pooles. Sel ajal valitsenud majandustingimused ei ole võrreldavad 2008. aasta detsembri ja 2009. aasta jaanuariga, mil finantskriis oli sügavaim.

VIII.3.4.   Komisjoni teatise kohased soovituslikud intressimäärad

| (46) | Selle kindlaks määramiseks, kas laen sisaldab riigiabielementi ja kui, siis millises ulatuses, kasutab komisjon oma teatises turuintressimäärasid asendavaid väärtusi. Komisjoni teatise kohaselt tuleb baasmäära suhtes krediidireitingust ja antud tagatistest sõltuvalt kohaldada erinevaid marginaale. |
| --- | --- |

(46)

Selle kindlaks määramiseks, kas laen sisaldab riigiabielementi ja kui, siis millises ulatuses, kasutab komisjon oma teatises turuintressimäärasid asendavaid väärtusi. Komisjoni teatise kohaselt tuleb baasmäära suhtes krediidireitingust ja antud tagatistest sõltuvalt kohaldada erinevaid marginaale.

| (47) | Hindamisel asjakohase kuupäeva puhul tuleb, silmas pidades seda, et poolte suhtes lõplikult siduvad õiguslikud toimingud (st laenulepingud) sõlmiti 26. jaanuaril 2009, võrrelda sel päeval kehtivat viitemäära (baasmäär pluss asjakohane marginaal) rahastamispaketi eest tegelikult tasutavaga. |
| --- | --- |

(47)

Hindamisel asjakohase kuupäeva puhul tuleb, silmas pidades seda, et poolte suhtes lõplikult siduvad õiguslikud toimingud (st laenulepingud) sõlmiti 26. jaanuaril 2009, võrrelda sel päeval kehtivat viitemäära (baasmäär pluss asjakohane marginaal) rahastamispaketi eest tegelikult tasutavaga.

| (48) | Kohaldatava marginaali puhul arvab komisjon eelnevalt üksikasjalikult kirjeldatu põhjal, et Nitrogénművek kuulus viitemääratabeli kõige alumisse kategooriasse ja et tehingutel oli suur tagatis. Selle põhjal võib soovituslikuks turuintressimääraks pidada baasmäära, millele on lisatud marginaal 400 baaspunkti. |
| --- | --- |

(48)

Kohaldatava marginaali puhul arvab komisjon eelnevalt üksikasjalikult kirjeldatu põhjal, et Nitrogénművek kuulus viitemääratabeli kõige alumisse kategooriasse ja et tehingutel oli suur tagatis. Selle põhjal võib soovituslikuks turuintressimääraks pidada baasmäära, millele on lisatud marginaal 400 baaspunkti.

| (49) | A-laenu (eurodes) tegelik kogumaksumus oli 26. jaanuaril 2009 4,362 % (23). Sellega võrreldes oli nimetatud päeval soovituslik viitemäär 8,99 % (24). A-laenu kogumaksumus jäi seega soovituslikust intressimäärast allapoole, seepärast annab meede äriühingule eelise. |
| --- | --- |

(49)

A-laenu (eurodes) tegelik kogumaksumus oli 26. jaanuaril 2009 4,362 % (23). Sellega võrreldes oli nimetatud päeval soovituslik viitemäär 8,99 % (24). A-laenu kogumaksumus jäi seega soovituslikust intressimäärast allapoole, seepärast annab meede äriühingule eelise.

| (50) | B-laenu (Ungari forintites) tegelik kogumaksumus oli 12,44 % (25). Sellega võrreldes oli nimetatud päeval asjaomane viitemäär 14,01 % (26). B-laenu kogumaksumus jäi seega soovituslikust intressimäärast allapoole, seepärast annab meede äriühingule eelise. |
| --- | --- |

(50)

B-laenu (Ungari forintites) tegelik kogumaksumus oli 12,44 % (25). Sellega võrreldes oli nimetatud päeval asjaomane viitemäär 14,01 % (26). B-laenu kogumaksumus jäi seega soovituslikust intressimäärast allapoole, seepärast annab meede äriühingule eelise.

VIII.4.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

| (51) | Nagu eelnevalt demonstreeritud, rahastati meetmed riigi vahenditest ja need on seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(51)

Nagu eelnevalt demonstreeritud, rahastati meetmed riigi vahenditest ja need on seostatavad riigiga.

| (52) | Nitrogénművek sai juurdepääsu rahastamisele soodsamatel tingimustel kui need, mis turul valitsesid. Seega annavad meetmed äriühingule eelisseisundi. |
| --- | --- |

(52)

Nitrogénművek sai juurdepääsu rahastamisele soodsamatel tingimustel kui need, mis turul valitsesid. Seega annavad meetmed äriühingule eelisseisundi.

| (53) | Peale selle on eelis valikuline, kuna meetmeid võeti vaid seoses Nitrogénművekiga. |
| --- | --- |

(53)

Peale selle on eelis valikuline, kuna meetmeid võeti vaid seoses Nitrogénművekiga.

| (54) | Sellised valikulised meetmed moonutavad tõenäoliselt konkurentsi, kuna annavad äriühingule eelise konkurentide ees; peale selle on liikmesriikidevaheline väetisekaubandus hästi toimiv. |
| --- | --- |

(54)

Sellised valikulised meetmed moonutavad tõenäoliselt konkurentsi, kuna annavad äriühingule eelise konkurentide ees; peale selle on liikmesriikidevaheline väetisekaubandus hästi toimiv.

| (55) | Seega on A- ja B-laen vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 107 lõikele 1 riigiabi. |
| --- | --- |

(55)

Seega on A- ja B-laen vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 107 lõikele 1 riigiabi.

IX.   MFB-LE ANTUD VÕIMALIK ABI

| (56) | Menetluse algatamise otsuses arvas komisjon, et A-laenu 100 % garantii võib olla MFB-le antud riigiabi, kuna vastuolulise teabe põhjal võib järeldada, et investeerimislaenu puhul oli tegu juba olemasoleva laenuga (sellisel juhul saaks hilisemat garantii andmist pidada pangale antud riigiabiks, kuna see parandab laenu tagasisaamise võimalusi). Uurimise käigus aga selgus, et A-laen on uus laen, mille lepingule kirjutati alla 26. jaanuaril 2009, seega ei olnud 100 % riigigarantii MFB-le antud riigiabi. |
| --- | --- |

(56)

Menetluse algatamise otsuses arvas komisjon, et A-laenu 100 % garantii võib olla MFB-le antud riigiabi, kuna vastuolulise teabe põhjal võib järeldada, et investeerimislaenu puhul oli tegu juba olemasoleva laenuga (sellisel juhul saaks hilisemat garantii andmist pidada pangale antud riigiabiks, kuna see parandab laenu tagasisaamise võimalusi). Uurimise käigus aga selgus, et A-laen on uus laen, mille lepingule kirjutati alla 26. jaanuaril 2009, seega ei olnud 100 % riigigarantii MFB-le antud riigiabi.

X.   MEETME KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

X.1.   Üldised märkused

| (57) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud erandid üldreeglist, mille kohaselt riigiabi ei ole vastavalt artikli 107 lõikele 1 kokkusobiv siseturuga. |
| --- | --- |

(57)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud erandid üldreeglist, mille kohaselt riigiabi ei ole vastavalt artikli 107 lõikele 1 kokkusobiv siseturuga.

| (58) | Järgnevalt hindab komisjon meetme kokkusobivust vastavalt nimetatud eranditele. Juba eelnevalt tuleks aga märkida, et Ungari ametiasutused ei esitanud ühtegi väidet meetme kokkusobivuse kohta siseturuga. |
| --- | --- |

(58)

Järgnevalt hindab komisjon meetme kokkusobivust vastavalt nimetatud eranditele. Juba eelnevalt tuleks aga märkida, et Ungari ametiasutused ei esitanud ühtegi väidet meetme kokkusobivuse kohta siseturuga.

X.2.   ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikest 2 tulenevad erandid

| (59) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid käesoleval juhul ei kehti, sest meede ei ole sotsiaalabi, abi ei antud üksiktarbijatele, selle eesmärk ei ole loodusõnnetuste või erakordsete sündmuste tekitatud kahju korvamine ja tegemist ei ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antava abiga. |
| --- | --- |

(59)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid käesoleval juhul ei kehti, sest meede ei ole sotsiaalabi, abi ei antud üksiktarbijatele, selle eesmärk ei ole loodusõnnetuste või erakordsete sündmuste tekitatud kahju korvamine ja tegemist ei ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antava abiga.

X.3.   ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikest 3 tulenevad erandid

| (60) | Täiendavad erandid on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3. Järgnevalt hindab komisjon esmalt meetmete kokkusobivust artikli 107 lõike 3 punktidega a, c ja d, seejärel artikli 107 lõike 3 punktiga b. |
| --- | --- |

(60)

Täiendavad erandid on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3. Järgnevalt hindab komisjon esmalt meetmete kokkusobivust artikli 107 lõike 3 punktidega a, c ja d, seejärel artikli 107 lõike 3 punktiga b.

| (61) | Artikli 107 lõikes 3 on sätestatud, et „abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus” võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Ühinemise ajal peeti selliseks piirkonnaks kogu Ungari territooriumi ja enamik riigi piirkondadest on siiani abikõlblikud (27). |
| --- | --- |

(61)

Artikli 107 lõikes 3 on sätestatud, et „abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus” võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Ühinemise ajal peeti selliseks piirkonnaks kogu Ungari territooriumi ja enamik riigi piirkondadest on siiani abikõlblikud (27).

| (62) | Abistatavatele piirkondadele antava riigiabi kokkusobivust reguleerivad komisjoni regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 (edaspidi „regionaalabi suunised”) (28). Kõnealused meetmed ei vasta aga regionaalabi suunistele. Investeerimislaen anti sellise investeeringu jaoks, mis oli tehtud juba varem, (29) mistõttu puudub regionaalabi suunistel nõutav stimuleeriv mõju. Seoses võimaliku tegevusabiga ei soodusta abi ühegi tegevuse või majanduspiirkonna arengut ja see ei ole ajaliselt piiratud, järk-järgult vähenev ega proportsionaalne määral, mis oleks vajalik konkreetse majandusliku mahajäämuse kõrvaldamiseks (30). |
| --- | --- |

(62)

Abistatavatele piirkondadele antava riigiabi kokkusobivust reguleerivad komisjoni regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 (edaspidi „regionaalabi suunised”) (28). Kõnealused meetmed ei vasta aga regionaalabi suunistele. Investeerimislaen anti sellise investeeringu jaoks, mis oli tehtud juba varem, (29) mistõttu puudub regionaalabi suunistel nõutav stimuleeriv mõju. Seoses võimaliku tegevusabiga ei soodusta abi ühegi tegevuse või majanduspiirkonna arengut ja see ei ole ajaliselt piiratud, järk-järgult vähenev ega proportsionaalne määral, mis oleks vajalik konkreetse majandusliku mahajäämuse kõrvaldamiseks (30).

| (63) | Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et kõnealuse abi suhtes ei saa kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandit. |
| --- | --- |

(63)

Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et kõnealuse abi suhtes ei saa kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a sätestatud erandit.

| (64) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on kuulutatud kokkusobivaks abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon on koostanud hulga suuniseid ja teatisi, milles selgitatakse, kuidas kohaldada kõnealuses artiklis sätestatud erandit. |
| --- | --- |

(64)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on kuulutatud kokkusobivaks abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon on koostanud hulga suuniseid ja teatisi, milles selgitatakse, kuidas kohaldada kõnealuses artiklis sätestatud erandit.

| (65) | Seoses ühenduse suunistega märgib komisjon, et ilmselt ei ole abi kokkusobivuse tingimused täidetud (sõltumata sellest, kas äriühing suuniste põhjal abikõlblik oli). Päästmisabi ei olnud piiratud minimaalselt vajalikuga, sest kestis kauem kui kuus kuud; Ungari ametiasutused ei tõendanud ka, kas meetmed võeti suurte sotsiaalsete probleemide tõttu ja kas nende soovimatu mõju ulatub teistesse liikmesriikidesse. Ümberkorraldusabiga seoses ei saa komisjon struktuuri ümberkorralduskava puudumisel hinnata, kas toetus taastaks pikaajalise elujõulisuse, oleks minimaalne ja kas ülemäärast konkurentsimoonutust saaks vältida. |
| --- | --- |

(65)

Seoses ühenduse suunistega märgib komisjon, et ilmselt ei ole abi kokkusobivuse tingimused täidetud (sõltumata sellest, kas äriühing suuniste põhjal abikõlblik oli). Päästmisabi ei olnud piiratud minimaalselt vajalikuga, sest kestis kauem kui kuus kuud; Ungari ametiasutused ei tõendanud ka, kas meetmed võeti suurte sotsiaalsete probleemide tõttu ja kas nende soovimatu mõju ulatub teistesse liikmesriikidesse. Ümberkorraldusabiga seoses ei saa komisjon struktuuri ümberkorralduskava puudumisel hinnata, kas toetus taastaks pikaajalise elujõulisuse, oleks minimaalne ja kas ülemäärast konkurentsimoonutust saaks vältida.

| (66) | Komisjon väidab seepärast, et meetmed ei ole päästmis- või ümberkorraldusabina kokkusobivad. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon väidab seepärast, et meetmed ei ole päästmis- või ümberkorraldusabina kokkusobivad.

| (67) | Komisjoni arvates ei ole käesoleval juhul kohaldatav ükski artikli 107 lõike 3 punkti c põhjal koostatud muudes suunistes ja teatistes sätestatud erand. |
| --- | --- |

(67)

Komisjoni arvates ei ole käesoleval juhul kohaldatav ükski artikli 107 lõike 3 punkti c põhjal koostatud muudes suunistes ja teatistes sätestatud erand.

| (68) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis d on sätestatud, et abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Käesoleval juhul see ei pea ilmselgelt paika. |
| --- | --- |

(68)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis d on sätestatud, et abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Käesoleval juhul see ei pea ilmselgelt paika.

X.4.   Kokkusobivuse hindamine ajutise raamistiku põhjal

| (69) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b on sätestatud, et „abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks” võib pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(69)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b on sätestatud, et „abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks” võib pidada siseturuga kokkusobivaks.

| (70) | Komisjon märgib, et kõnealuse abi eesmärk ei olnud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimine. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon märgib, et kõnealuse abi eesmärk ei olnud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimine.

| (71) | Mitme liikmesriigi majanduses tekkinud suure segaduse likvideerimiseks võttis komisjon vastu teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (31) (edaspidi „ajutine raamistik”). |
| --- | --- |

(71)

Mitme liikmesriigi majanduses tekkinud suure segaduse likvideerimiseks võttis komisjon vastu teatise „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (31) (edaspidi „ajutine raamistik”).

| (72) | Komisjon on Ungari ametiasutuste esitatud finantsandmete (32) põhjal seisukohal, et äriühing ei olnud enne ülemaailmset finants- ja majanduskriisi raskustes. Eelkõige, nagu osutatud eelnevas põhjenduses 33, oli äriühingu omakapital suurem kui aktsiakapital, äriühing ei vastanud Ungari õiguse kohastele kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kriteeriumidele ja kogu 2008. aastal olid olemas nii põhitegevustulu kui ka puhaskasum. Tootmise peatamise põhjustanud probleemid tekkisid pärast kriisi. Komisjon on seisukohal, et 1. juulil 2008 ei olnud Nitrogénművek raskustes olev äriühing ühenduse suuniste tähenduses. Seepärast oli ta ajutise raamistiku põhjal abikõlblik. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon on Ungari ametiasutuste esitatud finantsandmete (32) põhjal seisukohal, et äriühing ei olnud enne ülemaailmset finants- ja majanduskriisi raskustes. Eelkõige, nagu osutatud eelnevas põhjenduses 33, oli äriühingu omakapital suurem kui aktsiakapital, äriühing ei vastanud Ungari õiguse kohastele kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kriteeriumidele ja kogu 2008. aastal olid olemas nii põhitegevustulu kui ka puhaskasum. Tootmise peatamise põhjustanud probleemid tekkisid pärast kriisi. Komisjon on seisukohal, et 1. juulil 2008 ei olnud Nitrogénművek raskustes olev äriühing ühenduse suuniste tähenduses. Seepärast oli ta ajutise raamistiku põhjal abikõlblik.

| (73) | Meetmed aga ei vasta ajutise raamistiku punktile 4.2 kui „siseturuga kokkusobiv piiratud summas antav abi”, seda abi ei antud abiprogrammi vormis ja tundub, et abisumma on suurem kui 500 000 eurot. Peale selle, ka siis kui garantiisid eraldi vaadelda, ei vasta need garantiidena antava abina ajutise raamistiku punktile 4.3, kuna garantiitasud (33) on väiksemad kui ajutise raamistiku kohaselt kohaldatavad tasud („safe harbour” (34) preemiad). Ungari aga ei tõendanud rendikuludega seotud kriteeriumi täitmist. Rahastamispakett ei ole keskkonnahoidlike toodete tootmiseks antud abi (punkt 4.5) ega ka riskikapital (punkt 4.6). |
| --- | --- |

(73)

Meetmed aga ei vasta ajutise raamistiku punktile 4.2 kui „siseturuga kokkusobiv piiratud summas antav abi”, seda abi ei antud abiprogrammi vormis ja tundub, et abisumma on suurem kui 500 000 eurot. Peale selle, ka siis kui garantiisid eraldi vaadelda, ei vasta need garantiidena antava abina ajutise raamistiku punktile 4.3, kuna garantiitasud (33) on väiksemad kui ajutise raamistiku kohaselt kohaldatavad tasud („safe harbour” (34) preemiad). Ungari aga ei tõendanud rendikuludega seotud kriteeriumi täitmist. Rahastamispakett ei ole keskkonnahoidlike toodete tootmiseks antud abi (punkt 4.5) ega ka riskikapital (punkt 4.6).

| (74) | Ajutise raamistiku punktis 4.4 osutatud subsideeritud intressimäärana antav abi on kohaldatav 31. detsembrini 2010 sõlmitud mis tahes kestusega laenulepingute suhtes (35). Vaadeldavate meetmete suhtes sõlmiti lepingud pärast ajutise raamistiku jõustumist ja enne 31. detsembrit 2010, seega on need abikõlblikud. |
| --- | --- |

(74)

Ajutise raamistiku punktis 4.4 osutatud subsideeritud intressimäärana antav abi on kohaldatav 31. detsembrini 2010 sõlmitud mis tahes kestusega laenulepingute suhtes (35). Vaadeldavate meetmete suhtes sõlmiti lepingud pärast ajutise raamistiku jõustumist ja enne 31. detsembrit 2010, seega on need abikõlblikud.

| (75) | Komisjon märgib siiski, et meetmete tegelik maksumus on väiksem kui ajutise raamistiku põhjal kokkusobivaks peetav minimaalne intressimäär. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon märgib siiski, et meetmete tegelik maksumus on väiksem kui ajutise raamistiku põhjal kokkusobivaks peetav minimaalne intressimäär.

| (76) | Asjaomase sätte põhjal „on komisjon nõus, kui riigi või eralaene antakse intressimääraga, mis on vähemalt võrdne keskpanga üleööintressi määraga, millele lisatakse preemia, mis on võrdne üheaastase keskmise pankadevahelise määra ja ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 30. juunini 2008 kehtinud keskpanga üleööintressi keskmise määra vahega, millele omakorda lisatakse laenusaaja riskiprofiilile vastav krediidiriski garantiipreemia, nagu on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta”. |
| --- | --- |

(76)

Asjaomase sätte põhjal „on komisjon nõus, kui riigi või eralaene antakse intressimääraga, mis on vähemalt võrdne keskpanga üleööintressi määraga, millele lisatakse preemia, mis on võrdne üheaastase keskmise pankadevahelise määra ja ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 30. juunini 2008 kehtinud keskpanga üleööintressi keskmise määra vahega, millele omakorda lisatakse laenusaaja riskiprofiilile vastav krediidiriski garantiipreemia, nagu on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta”.

| (77) | Eurodes saadud laenu (A-laenu) puhul vastab 1. jaanuari 2007 ja 30. juuni 2008 vahelise perioodi aastase keskmise pankadevahelise intressi ja keskpanga keskmise päevaintressi vahe 64 baaspunktile. Peale selle oli Euroopa Keskpanga päevaintress (EONIA) 26. jaanuaril 2009 (36) 1,228 %. Võttes arvesse abisaaja kategooriat ja meetme tagatist (vt eelnev põhjendus 48), tuleb selle baasi suhtes kohaldada 400 baaspunkti suurust marginaali. Nii oleks ajutise raamistikuga lubatud subsideeritud intressimäär 5,686 %. Meetme tegelik maksumus (4,362 %) on väiksem kui nimetatud intressimäär. |
| --- | --- |

(77)

Eurodes saadud laenu (A-laenu) puhul vastab 1. jaanuari 2007 ja 30. juuni 2008 vahelise perioodi aastase keskmise pankadevahelise intressi ja keskpanga keskmise päevaintressi vahe 64 baaspunktile. Peale selle oli Euroopa Keskpanga päevaintress (EONIA) 26. jaanuaril 2009 (36) 1,228 %. Võttes arvesse abisaaja kategooriat ja meetme tagatist (vt eelnev põhjendus 48), tuleb selle baasi suhtes kohaldada 400 baaspunkti suurust marginaali. Nii oleks ajutise raamistikuga lubatud subsideeritud intressimäär 5,686 %. Meetme tegelik maksumus (4,362 %) on väiksem kui nimetatud intressimäär.

| (78) | Ungari forintides saadud laenu (B-laenu) puhul kinnitasid Ungari ametiasutused seoses juhtumiga nr N 78/09, (37) et 1. jaanuari 2007 ja 30. juuni 2008 vahelise perioodi aastase keskmise pankadevahelise intressi ja keskpanga keskmise päevaintressi vahe vastab 26 baaspunktile. Peale selle oli Ungari keskpanga päevaintress 26. jaanuaril 2009 (38) 9,14 %. Võttes arvesse abisaaja kategooriat ja meetme tagatist, tuleb selle baasi suhtes kohaldada 400 baaspunkti suurust marginaali. Nii oleks ajutise raamistikuga lubatud subsideeritud intressimäär 13,40 %. Meetme tegelik maksumus (12,44 %) on väiksem kui nimetatud intressimäär. |
| --- | --- |

(78)

Ungari forintides saadud laenu (B-laenu) puhul kinnitasid Ungari ametiasutused seoses juhtumiga nr N 78/09, (37) et 1. jaanuari 2007 ja 30. juuni 2008 vahelise perioodi aastase keskmise pankadevahelise intressi ja keskpanga keskmise päevaintressi vahe vastab 26 baaspunktile. Peale selle oli Ungari keskpanga päevaintress 26. jaanuaril 2009 (38) 9,14 %. Võttes arvesse abisaaja kategooriat ja meetme tagatist, tuleb selle baasi suhtes kohaldada 400 baaspunkti suurust marginaali. Nii oleks ajutise raamistikuga lubatud subsideeritud intressimäär 13,40 %. Meetme tegelik maksumus (12,44 %) on väiksem kui nimetatud intressimäär.

X.5.   Järeldus kokkusobimatuse kohta

| (79) | Eelneva põhjal väidab komisjon, et A- ja B-laen sobivad subsideeritud laenuna ajutise raamistiku põhjal teataval määral kokku. |
| --- | --- |

(79)

Eelneva põhjal väidab komisjon, et A- ja B-laen sobivad subsideeritud laenuna ajutise raamistiku põhjal teataval määral kokku.

| (80) | Seepärast tunnistab komisjon kokkusobimatuks tehingute tegeliku maksumuse ja subsideeritud intressimäära vahelise erinevuse; subsideeritud intressimäära ja soovitusliku turuintressimäära vahe on ajutise raamistiku põhjal kokkusobiv. |
| --- | --- |

(80)

Seepärast tunnistab komisjon kokkusobimatuks tehingute tegeliku maksumuse ja subsideeritud intressimäära vahelise erinevuse; subsideeritud intressimäära ja soovitusliku turuintressimäära vahe on ajutise raamistiku põhjal kokkusobiv.

XI.   SISSENÕUDMINE

| (81) | ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane riik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (39). Kohtupraktika põhjal võib veel väita, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada eelnev olukord (40). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (41). |
| --- | --- |

(81)

ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane riik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (39). Kohtupraktika põhjal võib veel väita, et riigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada eelnev olukord (40). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelistest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja on taastatud abi andmisele eelnenud olukord (41).

| (82) | Kõnealusest kohtupraktikast tulenevalt on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (42) artiklis 14 sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”. |
| --- | --- |

(82)

Kõnealusest kohtupraktikast tulenevalt on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (42) artiklis 14 sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.

| (83) | Seega võttes arvesse, et kõnealust meedet tuleb käsitada ebaseadusliku ja osaliselt kokkusobimatu abina, tuleb kokkusobimatu osa tagasi nõuda, et taastada enne abi andmist valitsenud turuolukord. Seetõttu nõutakse summa tagasi alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi läks abisaaja käsutusse, ja samuti tuleb abisaajal maksta intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni. |
| --- | --- |

(83)

Seega võttes arvesse, et kõnealust meedet tuleb käsitada ebaseadusliku ja osaliselt kokkusobimatu abina, tuleb kokkusobimatu osa tagasi nõuda, et taastada enne abi andmist valitsenud turuolukord. Seetõttu nõutakse summa tagasi alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi läks abisaaja käsutusse, ja samuti tuleb abisaajal maksta intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.

| (84) | Võttes arvesse eelnevat osa X.5, tuleb välja arvutada meetmete siseturuga kokkusobimatu osa, ajutise raamistiku kohase kokkusobiva subsideeritud intressimäära ja rahastamise täieliku tegeliku maksumuse (st intressimäär pluss garantiitasu) vahe. |
| --- | --- |

(84)

Võttes arvesse eelnevat osa X.5, tuleb välja arvutada meetmete siseturuga kokkusobimatu osa, ajutise raamistiku kohase kokkusobiva subsideeritud intressimäära ja rahastamise täieliku tegeliku maksumuse (st intressimäär pluss garantiitasu) vahe.

| (85) | Tagasimakstava täpse summa peavad välja arvutama Ungari ametiasutused. |
| --- | --- |

(85)

Tagasimakstava täpse summa peavad välja arvutama Ungari ametiasutused.

XII.   KOKKUVÕTE

| (86) | Eelneva põhjal järeldab komisjon, et Nitrogénművekile antud A- ja B-laen on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(86)

Eelneva põhjal järeldab komisjon, et Nitrogénművekile antud A- ja B-laen on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (87) | Komisjon väidab ka, et A- ja B-laen on subsideeritud laenuna ajutise raamistiku põhjal siseturuga kokkusobivad. Nimelt on subsideeritud intressimäära ja soovitusliku turuintressimäära vahe ajutise raamistiku põhjal kokkusobiv. Seevastu meetmete tegeliku maksumuse ja subsideeritud intressimäära vahe on siseturuga kokkusobimatud. |
| --- | --- |

(87)

Komisjon väidab ka, et A- ja B-laen on subsideeritud laenuna ajutise raamistiku põhjal siseturuga kokkusobivad. Nimelt on subsideeritud intressimäära ja soovitusliku turuintressimäära vahe ajutise raamistiku põhjal kokkusobiv. Seevastu meetmete tegeliku maksumuse ja subsideeritud intressimäära vahe on siseturuga kokkusobimatud.

| (88) | Võttes arvesse, et A- ja B-laenu tuleb käsitada ebaseadusliku ja osaliselt kokkusobimatu abina, tuleb kokkusobimatu osa tagasi nõuda, et taastada enne abi andmist valitsenud turuolukord. |
| --- | --- |

(88)

Võttes arvesse, et A- ja B-laenu tuleb käsitada ebaseadusliku ja osaliselt kokkusobimatu abina, tuleb kokkusobimatu osa tagasi nõuda, et taastada enne abi andmist valitsenud turuolukord.

| (89) | Tagasimakstava täpse summa peavad välja arvutama Ungari ametiasutused. Summa tuleb välja arvutada meetmete siseturuga kokkusobimatu osa ajutise raamistiku kohase kokkusobiva subsideeritud intressimäära ja rahastamise täieliku tegeliku maksumuse (st intressimäär pluss garantiitasu) vahena. |
| --- | --- |

(89)

Tagasimakstava täpse summa peavad välja arvutama Ungari ametiasutused. Summa tuleb välja arvutada meetmete siseturuga kokkusobimatu osa ajutise raamistiku kohase kokkusobiva subsideeritud intressimäära ja rahastamise täieliku tegeliku maksumuse (st intressimäär pluss garantiitasu) vahena.

| (90) | Komisjon järeldab veel, et A-laenule antud 100 % garantii ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt käsitatav MFB-le antud riigiabina. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon järeldab veel, et A-laenule antud 100 % garantii ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt käsitatav MFB-le antud riigiabina.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

52 miljoni euro suurune investeerimislaen ja 10 miljardi Ungari forinti suurune käibevahendite finantseerimise laen, mis Ungari andis äriühingule Péti Nitrogénművek Zrt., on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt käsitatav riigiabina.

Artikkel 2

1.   Riigiabi, mida Ungari andis äriühingule Péti Nitrogénművek Zrt. vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, on siseturuga osaliselt kokkusobiv ja osaliselt kokkusobimatu.

2.   Ajutise raamistiku kohase subsideeritud intressimäära ja asjaomase viitemäära vahele vastav ebaseaduslik riigiabi on siseturuga kokkusobiv.

3.   Meetmete tegeliku maksumuse ja ajutise raamistiku kohase subsideeritud intressimäära vahele vastav ebaseaduslik riigiabi on siseturuga kokkusobimatu.

4.   Ungari lõpetab alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest lõikes 3 osutatud riigiabi andmise.

Artikkel 3

1.   Ungari nõuab artikli 2 lõikes 3 nimetatud abi abisaajalt tagasi.

2.   Tagasinõutavalt summalt tuleb maksta intressi alates kuupäevast, mil summa abisaaja käsutusse anti, kuni selle tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intressid arvutatakse liitintressina kooskõlas määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga.

Artikkel 4

1.   Artikli 2 lõikes 3 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Ungari peab tagama käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemist.

Artikkel 5

1.   Ungari esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja tagasimaksmise intressid); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja tagasimaksmise intressid);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagastada. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagastada.

2.   Ungari hoiab komisjoni kursis käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisega, kuni artikli 2 lõikes 3 osutatud abi on täies ulatuses tagasi makstud. Ungari esitab komisjoni nõudmisel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Samuti annab Ungari üksikasjalikku teavet abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.

Brüssel, 27. oktoober 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 2009. aasta 1. detsembrist sai EÜ asutamislepingu artiklitest 87 ja 88 ELi toimimise lepingu artiklid 107 ja 108. EÜ asutamislepingu artikkel 87 ja ELi toimimise lepingu artikkel 107 ning EÜ asutamislepingu artikkel 87 ja ELi toimimise lepingu artikkel 107 on põhimõtteliselt samad. Käesolevas otsuses tuleks viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  Komisjoni 29. aprilli 2009. aasta otsus K(2009) 3000 (lõplik) (ELT C 165, 17.7.2009, lk 12).

2

(3)  Vt joonealune märkust 2.

3

(4)  Vt valitsuse teatis: http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang = hu.

4

(viimati vaadatud 17. septembril 2010).

(5)  Ungari riigi ametliku väljaande „Magyar Közlöny” numbris 184/2008 avaldatud valitsuse dekreet nr 1086/2008. (XII. 20.). Seda valitsuse dekreeti muudeti vähesel määral 23. jaanuaril 2009 Ungari riigi ametlikus väljaande „Magyar Közlöny” numbris 9/2009, avaldatud valitsuse dekreediga nr 1007/2009. (I. 23.).

5

(6)  Nimetatud investeerimislaen oli seotud aastatel 2003–2008 teostatud investeerimisprojekti rahastamisega.

6

(7)  Vt põhjendus 38.

7

(8)  BUBOR on Budapesti pankadevaheline intress.

8

(9)  Ungari ametiasutuste arvutuste kohaselt, laenu pikkust ja diferentseeritud euro või Ungari forinti diskontomäära arvestades. B-laenu puhul kohandati garantiitasu aastasummat ka veel vastavalt laenusumma 100 % (80 % vastava garantiitasu aastasumma oleks 0,58 %).

9

(10)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

10

(11)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

11

(12)  Vt põhjendus 3.

12

(13)  2001. aasta XX seadus, mis käsitleb aktsiaseltsi Ungari Arengupank. MFB-seadust muudeti 2010. aasta LII seadusega.

13

(14)  Otsus kohtuasjas C-345/02, Pearle BV.

14

Pearle BV

(15)  Otsus kohtuasjas C-482/99, Prantsusmaa vs. komisjon, punktid 52–57.

15

vs

(16)  2008. aasta aastaaruande lk 3.

16

(17)  2008. aasta aastaaruande lk 51.

17

(18)  Vahendite seas on konkreetselt nimetud järgmised tootmisüksused: karbamiidi-, ammoniaagi- ja happeüksus; granuleerimistehas, neutraliseerimis- ja pakendamisüksus.

18

(19)  Endast ärisaladust kujutavad andmed on edaspidi asendatud märgiga [...].

19

(20)  Käendamise üldeeskirjad on sätestatud tsiviilseadustiku (1959. aasta IV seadus) paragrahvides 272–276.

20

(21)  Nelja eri kommertspanga antud laenude suurusjärgud: [...] miljonit eurot, [...] miljonit eurot, [...] miljardit Ungari forintit ja [...] miljardit Ungari forintit.

21

(22)  Ungari esitatud neljast laenulepingust kolme puhul.

22

(23)  Rahastamise kogukulu koosneb intressist MFB-le (6 kuu EURIBOR + 1,7 %) ja garantiitasust, mis on ligikaudu 0,41 % aastas. 26. jaanuaril 2009 oli kuue kuu EURIBOR (http://www.euribor-ebf.eu/assets/modules/rateisblue/processed_files/hist_EURIBOR_2009.xls) 2,252 %. 2,252 % + 0,41 % + 1,7 % = 4,362 %.

23

(24)  Eurode viitemäär oli sel päeval 4,99 %. 4,99 % + 4 % = 8,99 %.

24

Vt: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

(25)  Rahastamise kogukulu koosneb intressist MFB-le (kolme kuu BUBOR + 2,5 %) ja garantiitasust, mis on ligikaudu 0,46 % aastas (võttes arvesse laenu 100 %). 26. jaanuaril 2009 oli kolme kuu BUBOR (http://www.mnb.hu/Root/Dokumentumtar/ENMNB/Monetaris_politika/mnben_jegybanki_eszkoztar/mnben_egynaposjegybankieszkozok/bubor2.xls) 9,48 %. 9,48 % + 0,46 % + 2,5 % = 12,44 %.

25

(26)  Forintite viitemäär oli sel päeval 10,01 %. 10,01 % + 4 % = 14,01 %.

26

Vt: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

(27)  Ungari regionaalabi kaart, mille komisjon kiitis heaks 13. septembril 2006. aastal ja mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas (ELT C 256, 24.10.2006, lk 6). Artikli 107 lõike 3 punkti a piirkonnaks on määratud peaaegu kogu Ungari territoorium, välja arvatud Budapest ja Pesti komitaat, mis on artikli 107 lõike 3 punkti c piirkonnad.

27

Euroopa Liidu Teatajas

(28)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

28

(29)  Vt joonealune märkust 6.

29

(30)  Regionaalabi suuniste 5. jagu lubab tegevusabi anda rangetel tingimustel. Lisaks on tegemist sihtotstarbelise abiga. Sellega seoses on suunistes sätestatud: „Kui üksikule ettevõttele antakse erandkorras ühekordset erakorralist abi või kui abi antakse konkreetses tegevusvaldkonnas, siis peab liikmesriik näitama, et projekt annab panuse ühtse regionaalarengu strateegiasse ning et see ei tekita lubamatuid konkurentsimoonutusi, arvestades projekti olemust ja mahtu.” Ungari ei ole esitanud teavet, mis seda kinnitaks.

30

(31)  Komisjoni teatis „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistikpraeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (ELT C 16, 22.1.2009, lk 1), mida komisjon muutis teatisega „Komisjoni teatis, millega muudetakse riigiabi meetmete ajutist ühenduse raamistikku, et toetada praeguses finants- ja majanduskriisis juurdepääsu rahastamisele” (ELT C 303, 15.12.2009, lk 6).

31

(32)  Vt tabel 1.

32

(33)  A-laenu garantiitasu: 0,41 % aastas, B-laenu garantiitasu: 0,46 % aastas.

33

(34)  CCC-kategooria ja suure tagatisega tehingute korral 3,8 %. Komisjon märgib, et minimaalne tasu oleks isegi BB-kategooriasse kuuluvate äriühingute puhul 0,8 %.

34

(35)  Vähendatud intressimäärasid võib kohaldada enne 31. detsembrit 2012 tehtavate intressimaksete suhtes; pärast nimetatud kuupäeva kohaldatakse intressimäära, mis on vähemalt võrdne komisjoni suunistes määratletud määraga.

35

(36)  http://www.euribor.org/html/content/eonia_data.html

36

http://www.euribor-ebf.eu/assets/modules/rateisblue/processed_files/hist_EONIA_2009.xls.

(37)  Komisjoni 24. veebruari 2009. aasta otsus (ELT C 73, 27.3.2009, lk 1).

37

(38)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page = mnbhu_statisztikak

38

http://www.mnb.hu/Root/Dokumentumtar/MNB/Monetaris_politika/mnbhu_eszkoztar/mnbhu_egynaposjegybankieszkozok/HUFONIA.xls.

(39)  Otsus kohtuasjas C-70/72, komisjon vs. Saksamaa (EKL-1973, lk 813), punkt 13.

39

vs

(40)  Euroopa Kohtu 14. septembri 1994. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-278/92–C-280/92: Hispaania vs. komisjon (EKL 1994, lk I-4103), punkt 75.

40

vs

(41)  Otsus kohtuasjas C-75/97, Belgia vs. komisjon (EKL 1999, lk I-3671), punktid 64–65.

41

vs

(42)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

42

---