# Den Europæiske Unions L 143/2011

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2011.143.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 143 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang31. maj 2011 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2011.143.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 143

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang31. maj 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Rådets afgørelse 2011/318/FUSP af 31. marts 2011 om undertegnelse og indgåelse af rammeaftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om Amerikas Forenede Staters deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer | 1 |
| Rammeaftale mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om Amerikas Forenede Staters deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer | 2 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 527/2011 af 30. maj 2011 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-β-xylanase produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glucanase produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49754) og polygalacturonase produceret af Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) som tilsætningsstof til foder til fravænnede smågrise (indehaver af godkendelsen er Aveve NV) (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 528/2011 af 30. maj 2011 om godkendelse af endo-1,4-β-xylanase produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) som tilsætningsstof til foder til fravænnede smågrise og slagtesvin (indehaver af godkendelsen er Danisco Animal Nutrition) (
  1
  ) | 10 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 529/2011 af 30. maj 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1580/2007 for så vidt angår de mængder, der udløser tillægstold for tomater, abrikoser, citroner, blommer, ferskner (herunder blodferskner og nektariner), pærer og spisedruer | 12 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 530/2011 af 30. maj 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 14 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2011/319/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 26. januar 2011 om de støtteordninger C 50/07 (ex N 894/06) som Frankrig påtænker at yde til fordel for udviklingen af solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer og supplerende gruppeforsikringspolicer mod risici for død, uarbejdsdygtighed og invaliditet
  (meddelt under nummer K(2011) 267)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2011/320/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 27. maj 2011 om tilladelse til markedsføring af chrompicolinat som en ny levnedsmiddelingrediens i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97
  (meddelt under nummer K(2011) 3586) | 36 |
| | | 2011/321/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 27. maj 2011 om fastlæggelse i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/7/EF af et symbol for information af offentligheden om badevandsklassificering og badeforbud eller frarådet badning | 38 |
| | | 2011/322/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 27. maj 2011 om ændring af bilag I og II til beslutning 2009/861/EF om overgangsforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 for så vidt angår forarbejdning af rå mælk, der ikke opfylder EF-kravene, på visse mælkeforarbejdningsvirksomheder i Bulgarien
  (meddelt under nummer K(2011) 3647)

   (
  1
  ) | 41 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Rådets afgørelse 2011/318/FUSP af 31. marts 2011 om undertegnelse og indgåelse af rammeaftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om Amerikas Forenede Staters deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

1

Rammeaftale mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om Amerikas Forenede Staters deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

2

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 527/2011 af 30. maj 2011 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-β-xylanase produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glucanase produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49754) og polygalacturonase produceret af Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) som tilsætningsstof til foder til fravænnede smågrise (indehaver af godkendelsen er Aveve NV) (
  1
  )

Trichoderma reesei

Trichoderma reesei

Aspergillus aculeatus

1

6

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 528/2011 af 30. maj 2011 om godkendelse af endo-1,4-β-xylanase produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) som tilsætningsstof til foder til fravænnede smågrise og slagtesvin (indehaver af godkendelsen er Danisco Animal Nutrition) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

10

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 529/2011 af 30. maj 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1580/2007 for så vidt angår de mængder, der udløser tillægstold for tomater, abrikoser, citroner, blommer, ferskner (herunder blodferskner og nektariner), pærer og spisedruer

12

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 530/2011 af 30. maj 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

14

AFGØRELSER

2011/319/EU

*

Kommissionens afgørelse af 26. januar 2011 om de støtteordninger C 50/07 (ex N 894/06) som Frankrig påtænker at yde til fordel for udviklingen af solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer og supplerende gruppeforsikringspolicer mod risici for død, uarbejdsdygtighed og invaliditet
  (meddelt under nummer K(2011) 267)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 267)

1

16

2011/320/EU

*

Kommissionens afgørelse af 27. maj 2011 om tilladelse til markedsføring af chrompicolinat som en ny levnedsmiddelingrediens i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97
  (meddelt under nummer K(2011) 3586)

(meddelt under nummer K(2011) 3586)

36

2011/321/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 27. maj 2011 om fastlæggelse i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/7/EF af et symbol for information af offentligheden om badevandsklassificering og badeforbud eller frarådet badning

38

2011/322/EU

*

Kommissionens afgørelse af 27. maj 2011 om ændring af bilag I og II til beslutning 2009/861/EF om overgangsforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 for så vidt angår forarbejdning af rå mælk, der ikke opfylder EF-kravene, på visse mælkeforarbejdningsvirksomheder i Bulgarien
  (meddelt under nummer K(2011) 3647)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2011) 3647)

1

41

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) nr. 258/2011 af 16. marts 2011 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 70 af 17.3.2011) | 48 |
| | * | Berigtigelse til Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (EUT L 24 af 27.1.2011) | 49 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) nr. 258/2011 af 16. marts 2011 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 70 af 17.3.2011)

(EUT L 70 af 17.3.2011)

48

*

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (EUT L 24 af 27.1.2011)

(EUT L 24 af 27.1.2011)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 31.5.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 143/1

---

RÅDETS AFGØRELSE 2011/318/FUSP

af 31. marts 2011

om undertegnelse og indgåelse af rammeaftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om Amerikas Forenede Staters deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 37, og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 5 og 6,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»HR«), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Betingelserne for tredjelandes deltagelse i EU-krisestyringsoperationer bør fastlægges i en rammeaftale om sådan mulig fremtidig deltagelse og ikke ved fastlæggelse af betingelserne for hver enkelt operation. |
| --- | --- |

(1)

Betingelserne for tredjelandes deltagelse i EU-krisestyringsoperationer bør fastlægges i en rammeaftale om sådan mulig fremtidig deltagelse og ikke ved fastlæggelse af betingelserne for hver enkelt operation.

| (2) | Efter vedtagelsen af Rådets afgørelse den 26. april 2010 om bemyndigelse til at indlede forhandlinger har HR forhandlet en rammeaftale mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om Amerikas Forenede Staters deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer (»aftalen«). |
| --- | --- |

(2)

Efter vedtagelsen af Rådets afgørelse den 26. april 2010 om bemyndigelse til at indlede forhandlinger har HR forhandlet en rammeaftale mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om Amerikas Forenede Staters deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer (»aftalen«).

| (3) | Aftalen bør godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Aftalen bør godkendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Rammeaftalen mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om Amerikas Forenede Staters deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer (i det følgende benævnt »aftalen«) godkendes hermed på Unionens vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Unionen.

Artikel 3

Aftalen anvendes midlertidigt fra datoen for undertegnelsen indtil afslutningen af procedurerne for dens indgåelse (1).

Artikel 4

Formanden for Rådet foretager på Unionens vegne den underretning, der er omhandlet i aftalens artikel 10, stk. 1.

Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. marts 2011.

På Rådets vegne

VÖLNER P.

Formand

---

(1)  Datoen for aftalens undertegnelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet.

1

Den Europæiske Unions Tidende

---

OVERSÆTTELSE

RAMMEAFTALE

mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om Amerikas Forenede Staters deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

AMERIKAS FORENEDE STATER (»USA«)

og

DEN EUROPÆISKE UNION (»EU« eller »DEN EUROPÆISKE UNION«),

i det følgende samlet benævnt »parterne«,

Som tager følgende i betragtning:

Den Europæiske Union kan beslutte at iværksætte krisestyringsaktioner.

De sidste to årtier har været vidne til en fornyet indsats fra regeringer og multilaterale organisationer for at bruge midler til at begrænse forekomsten af konflikter rundt om i verden.

USA og EU ønsker begge at fremme fredelig forsoning og lette genopbygning og stabilisering gennem byrdedeling i krisestyringsoperationer og mener, at der er et øget potentiale for succes for sådanne EU-operationer med et bidrag fra eksperter fra USA.

USA og EU ønsker at fastlægge generelle betingelser for USA's deltagelse i EU-krisestyringsoperationer i en rammeaftale om en sådan mulig fremtidig deltagelse og ikke ved fastlæggelse af betingelserne for hver enkelt operation.

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Afgørelser i tilknytning til deltagelse

1.   På baggrund af Den Europæiske Unions afgørelse om at opfordre USA til at deltage i en EU-krisestyringsoperation, og når USA har besluttet at deltage, skal USA underrette Den Europæiske Union om sit foreslåede bidrag til operationen. En afgørelse truffet af USA om at deltage i en EU-krisestyringsoperation afspejler dets samtykke til at overholde betingelserne i Rådets afgørelse, hvorved EU besluttede at iværksætte den pågældende operation (»rådsafgørelsen«).

2.   Den Europæiske Union og USA rådfører sig med hinanden vedrørende USA's foreslåede bidrag, herunder om det eventuelle bidrag til driftsbudgettet for operationen, og hvis de bliver enige om at gå videre med deltagelsen, sker denne deltagelse i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale og eventuelle tilknyttede gennemførelsesordninger, som parterne har tilsluttet sig.

3.   USA's bidrag til EU-krisestyringsoperationer foregriber ikke Den Europæiske Unions beslutningsautonomi og anfægter ikke USA's mulighed for at træffe afgørelse fra sag til sag om deltagelse i en EU-krisestyringsoperation.

4.   Den Europæiske Union informerer USA, inden der træffes afgørelse om at ændre den i stk. 1 nævnte rådsafgørelse eller at vedtage eller ændre tilknyttede gennemførelsesforanstaltninger.

5.   USA kan på eget initiativ eller på anmodning af EU og efter konsultationer mellem parterne til enhver tid fuldstændig eller delvis opgive at deltage i en EU-krisestyringsoperation.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Medmindre andet aftales skriftligt mellem parterne, finder denne aftale kun anvendelse på EU-krisestyringsoperationer, som USA yder bidrag til efter datoen for undertegnelse af denne aftale, og berører ikke nogen eksisterende aftaler, der giver regler for USA's deltagelse i en EU-krisestyringsoperation.

2.   Denne aftale vedrører kun bidrag med civilt personel, enheder og aktiver fra USA til EU-krisestyringsoperationer (»US-kontingentet«).

Artikel 3

Status for personel og enheder

1.   Status for US-kontingentet, der udstationeres til en EU-krisestyringsoperation, og navnlig de privilegier og immuniteter, de nyder, er fastsat i den aftale om status for missionen (»statusaftalen«), der er indgået mellem EU og den stat, hvor operationen finder sted, forudsat at: a) USA får en mulighed for at gennemgå statusaftalen, inden det beslutter, om det vil deltage i operationen, og b) hvis der ikke er indgået nogen statusaftale på det tidspunkt, hvor den skal gennemgås, skal parterne konsultere hinanden og nå til enighed om en passende alternativ ordning vedrørende US-kontingentets status, inden det udsendes, jf. dog EU's overordnede ansvar for at indgå ordninger med værtslandet vedrørende status for EU-personel og -enheder.

2.   Status for et US-kontingent, der gør tjeneste ved hovedkvarterer eller enheder uden for det eller de lande, hvor operationen finder sted, er, når det er hensigtsmæssigt, underlagt arrangementer aftalt mellem de pågældende hovedkvarterer og enheder eller den eller de pågældende stater og USA.

3.   USA har ret til at udøve jurisdiktion over sit udsendte personel i det land, hvor operationen deployeres, i det omfang USA's egne love og forskrifter giver mulighed for det.

4.   USA har ansvaret for at behandle klager fra eller vedrørende et medlem af dets personel i forbindelse med deltagelsen i en EU-krisestyringsoperation i overensstemmelse med amerikansk lov. Denne bestemmelse udgør ikke et afkald på USA's suveræne immunitet. Der er intet i denne aftale, der skal skabe jurisdiktion ved en domstol, hvor en sådan jurisdiktion ikke allerede findes, eller en retsgyldig ret mod USA ved en sådan domstol.

5.   Parterne er enige om at frafalde alle erstatningskrav (bortset fra kontraktmæssige krav) mod hinanden for skade på, tab af eller ødelæggelse af aktiver, der ejes/betjenes af en af parterne, eller personskade eller død blandt en af parternes personel, der er opstået under udøvelsen af deres officielle pligter i forbindelse med aktiviteter i henhold til denne aftale, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse.

6.   USA forpligter sig til ved undertegnelsen af denne aftale at fremsætte en erklæring om frafald af krav på et gensidigt grundlag mod enhver EU-medlemsstat, der deltager i en EU-krisestyringsoperation, som USA deltager i.

7.   Den Europæiske Union forpligter sig til at sikre, at EU-medlemsstaterne ved undertegnelsen af denne aftale fremsætter en erklæring om frafald af krav i forbindelse med USA's senere deltagelse i en EU-krisestyringsoperation.

Artikel 4

Klassificerede informationer

Aftalen mellem regeringen for Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union om klassificerede oplysningers sikkerhed, som blev indgået den 30. april 2007 i Washington, finder anvendelse i forbindelse med EU-krisestyringsoperationer.

Artikel 5

Deltagelse i operationen

1.   USA tilstræber ved hjælp af særlige instruktioner at sikre, at personel, der er stillet til rådighed som en del af dets bidrag til EU-krisestyringsoperationer (»udstationeret personel«), løser sine opgaver på en måde, der er i overensstemmelse med og fuldt ud støtter den i artikel 1 nævnte rådsafgørelse, operationsplanen og tilknyttede gennemførelsesforanstaltninger.

2.   USA foretager i god tid høring af EU om eventuelle ændringer i dets bidrag til en EU-krisestyringsoperation i henhold til denne aftale.

3.   Udstationeret personel modtager passende helbredsgodkendelser og får en kopi af denne godkendelse til forelæggelse på anmodning af passende EU-myndigheder.

Artikel 6

Kommandovej

1.   I indsættelsesperioden udøver EU's øverstbefalende eller missionschefen tilsynsmyndighed og leder det udstationerede personels og enheders aktiviteter.

2.   Udstationeret personel og enheder forbliver under USA's overordnede myndighed.

3.   USA tilstræber ved hjælp af særlige instruktioner at sikre, at udstationeret personel løser sine opgaver og handler helt i overensstemmelse med målene for operationen og under ledelse og vejledning af EU's øverstbefalende eller missionschefen.

4.   USA har samme rettigheder og pligter i forbindelse med den daglige styring af EU-krisestyringsoperationer som de deltagende EU-medlemsstater, der deltager i operationen.

5.   EU's øverstbefalende eller missionschefen har ansvaret for den overordnede disciplinære kontrol med det udstationerede personel. USA pålægger eventuelle disciplinære sanktioner.

6.   USA udpeger et nationalt kontaktpunkt (»NPC«) til at repræsentere sit nationale kontingent i den relevante EU-krisestyringsoperation. NPC refererer til missionschefen for så vidt angår nationale spørgsmål og er ansvarligt for den daglige disciplin i kontingentet.

7.   Den Europæiske Unions beslutning om at afslutte operationen træffes efter høring af USA, hvis det stadig bidrager til den civile EU-krisestyringsoperation på tidspunktet, hvor en sådan beslutning overvejes.

Artikel 7

Finansielle aspekter

1.   USA afholder alle udgifter i forbindelse med sin deltagelse i EU-krisestyringsoperationen, medmindre de afholdes i fællesskab, som fastlagt i driftsbudgettet for operationen.

2.   Den Europæiske Union fritager USA fra finansielle bidrag til driftsbudgettet for en EU-krisestyringsoperation, når Den Europæiske Union beslutter, at USA leverer et betydeligt bidrag. USA underrettes om EU's beslutning vedrørende finansielle bidrag til driftsbudgettet på tidspunktet for de i artikel 1, stk. 2, nævnte høringer.

3.   USA's deltagelse i henhold til denne aftale i EU-krisestyringsoperationer vil være betinget af tilstedeværelsen af passende midler.

Artikel 8

Arrangementer til gennemførelse af aftalen

De tekniske, finansielle og administrative arrangementer, der er nødvendige for at gennemføre denne aftale, undertegnes af de passende myndigheder i USA og Den Europæiske Union.

Artikel 9

Bilæggelse af tvister

Tvister om fortolkning eller anvendelse af denne aftale løses med diplomatiske midler.

Artikel 10

Ikrafttræden og ophævelse

1.   Denne aftale træder i kraft på den første dag i den første måned, efter at parterne har underrettet hinanden om, at de har afsluttet de nødvendige interne procedurer.

2.   Denne aftale anvendes midlertidigt fra datoen for undertegnelsen.

3.   Parterne tager regelmæssigt denne aftale op til revision.

4.   Denne aftale kan ændres på grundlag af en fælles skriftlig aftale mellem parterne.

5.   Hver part kan opsige denne aftale med seks måneders skriftligt varsel til den anden part.

Udfærdiget i Washington, den syttende maj to tusind og elleve i to eksemplarer på engelsk.

For Den Europæiske Union

C. ASHTON

For Amerikas Forenede Stater

H. CLINTON

TEKST TIL ERKLÆRINGER

Tekst for så vidt angår EU-medlemsstaterne:

»Når EU-medlemsstater anvender en EU-rådsafgørelse om en EU-krisestyringsoperation, som USA deltager i, agter de, for så vidt deres nationale retssystem tillader det, i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod USA for personskade eller død blandt deres personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører dem eller benyttes af EU-krisestyringsoperationen, hvis sådan personskade, død, anden skade eller tab

| — | er forvoldt af personel fra USA under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med en EU-krisestyringsoperation, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel fra USA under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med en EU-krisestyringsoperation, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller

| — | er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører USA, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU-krisestyringsoperationen fra USA under benyttelsen af dette materiel.«. |
| --- | --- |

—

er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører USA, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU-krisestyringsoperationen fra USA under benyttelsen af dette materiel.«.

Tekst for så vidt angår USA:

»Når USA deltager i en EU-krisestyringsoperation, agter det, for så vidt dets nationale retssystem tillader det, i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod enhver anden stat, der deltager i EU-krisestyringsoperationen, for personskade eller død blandt dets personel eller for anden skade eller tab af materiel, der tilhører det eller benyttes af EU-krisestyringsoperationen, hvis sådan personskade, død, anden skade eller tab

| — | er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med en EU-krisestyringsoperation, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med en EU-krisestyringsoperation, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller

| — | er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU-krisestyringsoperationen, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU-krisestyringsoperationen under benyttelsen af dette materiel.«. |
| --- | --- |

—

er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU-krisestyringsoperationen, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU-krisestyringsoperationen under benyttelsen af dette materiel.«.

---

FORORDNINGER

| 31.5.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 143/6

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 527/2011

af 30. maj 2011

om godkendelse af et præparat af endo-1,4-β-xylanase produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glucanase produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49754) og polygalacturonase produceret af Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) som tilsætningsstof til foder til fravænnede smågrise (indehaver af godkendelsen er Aveve NV)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse.

| (2) | Der er i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af præparatet af endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glucanase (EC 3.2.1.6) produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49754) og polygalacturonase (EC 3.2.1.15) produceret af Aspergillus aculeatus (CBS 589.94), som anført i bilaget. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Der er i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af præparatet af endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glucanase (EC 3.2.1.6) produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49754) og polygalacturonase (EC 3.2.1.15) produceret af Aspergillus aculeatus (CBS 589.94), som anført i bilaget. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | Ansøgningen vedrører godkendelse i kategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« af det i bilaget opførte præparat som tilsætningsstof til foder til fravænnede smågrise. |
| --- | --- |

(3)

Ansøgningen vedrører godkendelse i kategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« af det i bilaget opførte præparat som tilsætningsstof til foder til fravænnede smågrise.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) konkluderede i sine udtalelser af 8. juli 2009 (2) og 2. februar 2011 (3), at det i bilaget opførte præparat under de foreslåede betingelser for anvendelse ikke har skadelige virkninger på dyrs eller forbrugernes sundhed eller på miljøet, og at tilsætningsstoffet kan øge vækstraten og forbedre tilvæksten hos målarten. EFSA mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. EFSA gennemgik i sin udtalelse ligeledes den rapport om analysemetoden for fodertilsætningsstoffet, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium for fodertilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) konkluderede i sine udtalelser af 8. juli 2009 (2) og 2. februar 2011 (3), at det i bilaget opførte præparat under de foreslåede betingelser for anvendelse ikke har skadelige virkninger på dyrs eller forbrugernes sundhed eller på miljøet, og at tilsætningsstoffet kan øge vækstraten og forbedre tilvæksten hos målarten. EFSA mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. EFSA gennemgik i sin udtalelse ligeledes den rapport om analysemetoden for fodertilsætningsstoffet, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium for fodertilsætningsstoffer.

| (5) | Vurderingen af det i bilaget opførte præparat viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af dette præparat godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

Vurderingen af det i bilaget opførte præparat viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af dette præparat godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Det i bilaget opførte præparat, der tilhører tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »fordøjelighedsfremmende stoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal (2009) 1186, 1-17.

2

EFSA Journal

(3)  EFSA Journal (2011); 9(2):2010.

3

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelsesfremmende stoffer. |
| 4a 14 | Aveve NV | | Endo-1,4-β-xylanase
  EC 3.2.1.8 |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelsesfremmende stoffer.

4a 14

Aveve NV

Endo-1,4-β-xylanase

EC 3.2.1.8

| | Endo-1,3(4)-β-glucanase
  EC 3.2.1.6 |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glucanase

EC 3.2.1.6

| | Polygalacturonase
  EC 3.2.1.15 |
| --- | --- |

Polygalacturonase

EC 3.2.1.15

| | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glucanase (EC 3.2.1.6) produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49754) og polygalacturonase (EC 3.2.1.15) produceret af Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) med en aktivitet på mindst: | i fast form: | endo-1,4-β-xylanase: 21 400 XU (1)/g |
| --- | --- | --- | --- |

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glucanase (EC 3.2.1.6) produceret af Trichoderma reesei (MUCL 49754) og polygalacturonase (EC 3.2.1.15) produceret af Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) med en aktivitet på mindst:

i fast form:

endo-1,4-β-xylanase: 21 400 XU (1)/g

| | endo-1,3(4)-β-glucanase: 12 300 BGU (2)/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-β-glucanase: 12 300 BGU (2)/g

| | polygalacturonase: 460 PGLU (3)/g |
| --- | --- |

polygalacturonase: 460 PGLU (3)/g

| | i flydende form | endo-1,4-β-xylanase: 10 700 XU/g |
| --- | --- | --- |

i flydende form

endo-1,4-β-xylanase: 10 700 XU/g

| | endo-1,3(4)-β-glucanase: 6 150 BGU/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-β-glucanase: 6 150 BGU/g

| | polygalacturonase: 230 PGLU/g. |
| --- | --- |

polygalacturonase: 230 PGLU/g.

| | Aktivstoffets karakteristika

  Endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8)
  produceret af Trichoderma reesei, endo-1,3(4)-β-glucanase (EC 3.2.1.6) produceret af Trichoderma reesei og polygalacturonase (EC 3.2.1.15) produceret af Aspergillus aculeatus |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8)

produceret af Trichoderma reesei, endo-1,3(4)-β-glucanase (EC 3.2.1.6) produceret af Trichoderma reesei og polygalacturonase (EC 3.2.1.15) produceret af Aspergillus aculeatus

| | Analysemetoder
   (4)

  Aktivstoffets karakteristika i tilsætningsstoffet og foderet:






  — | Kolorimetri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,4-β-xylanase fra hvede-arabinoxylansubstrat tværbundet med farvestoffet |
| --- | --- | --- |

Analysemetoder
   (4)

Aktivstoffets karakteristika i tilsætningsstoffet og foderet:

—

Kolorimetri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,4-β-xylanase fra hvede-arabinoxylansubstrat tværbundet med farvestoffet

| — | Kolorimetri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,3(4)-β-glucanase fra byg-betaglucansubstrat tværbundet med farvestoffet |
| --- | --- |

—

Kolorimetri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,3(4)-β-glucanase fra byg-betaglucansubstrat tværbundet med farvestoffet

| — | Viskosimetrisk metode baseret på reduceret viskositet fremkaldt ved polygalacturonases effekt på polymethylgalacturonsyre, et substrat, der indeholder pektin. |
| --- | --- |

—

Viskosimetrisk metode baseret på reduceret viskositet fremkaldt ved polygalacturonases effekt på polymethylgalacturonsyre, et substrat, der indeholder pektin.

Smågrise (fravænnede)

| | Endo-1,4-β-xylanase: 2 140 XU |
| --- | --- |

Endo-1,4-β-xylanase: 2 140 XU

| | Endo-1,3(4)-β-glucanase: 1 230 BGU |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glucanase: 1 230 BGU

| | Polygalacturonase: 46 PGLU |
| --- | --- |

Polygalacturonase: 46 PGLU

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet.

| 2. | Til smågrise (fravænnede) på op til 35 kg. |
| --- | --- |

2.

Til smågrise (fravænnede) på op til 35 kg.

| 3. | Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccharider end stivelse |
| --- | --- |

3.

Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccharider end stivelse

20.6.2021

---

(1)  1 XU er den mængde enzym, der frigiver 1 μmol reducerende sukker (xyloseækvivalenter) fra havreavne-xylan pr. minut ved pH 4,8 og 50 °C.

(2)  1 BGU er den mængde enzym, der frigiver 1 μmol reducerende sukker (cellobioseækvivalenter) fra byg-ß-glucan pr. minut ved pH 5,0 og 50 °C.

(3)  1 PGLU er den mængde enzym, der frigiver 1 μmol reducerende sukker (glucoseækvivalenter) fra polymethylgalacturonsyre (substrat indeholdende pektin) pr. minut ved pH 4,8 og 35 °C

(4)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 31.5.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 143/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 143/10

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 528/2011

af 30. maj 2011

om godkendelse af endo-1,4-β-xylanase produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) som tilsætningsstof til foder til fravænnede smågrise og slagtesvin (indehaver af godkendelsen er Danisco Animal Nutrition)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse.

| (2) | Der er i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588). Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Der er i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet en ansøgning om godkendelse af endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588). Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | Ansøgningen vedrører godkendelse i kategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« af endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) som tilsætningsstof til foder til fravænnede smågrise og slagtesvin |
| --- | --- |

(3)

Ansøgningen vedrører godkendelse i kategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« af endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) som tilsætningsstof til foder til fravænnede smågrise og slagtesvin

| (4) | Dette præparat blev ved Kommissionens forordning (EU) nr. 9/2010 (2) tilladt anvendt i ti år til slagtekyllinger, æglæggende høner, ænder og slagtekalkuner. |
| --- | --- |

(4)

Dette præparat blev ved Kommissionens forordning (EU) nr. 9/2010 (2) tilladt anvendt i ti år til slagtekyllinger, æglæggende høner, ænder og slagtekalkuner.

| (5) | Der er fremlagt nye oplysninger til støtte for ansøgningen om tilladelse til at anvende endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) til fravænnede smågrise og slagtesvin. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) konkluderede i sin udtalelse af 1. februar 2011 (3), at endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet i forbindelse med de påtænkte anvendelsesformål, og at de avlstekniske ydelser kan forbedres gennem anvendelse af præparatet. EFSA mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. EFSA gennemgik i sin udtalelse ligeledes den rapport om analysemetoden for fodertilsætningsstoffet, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium for fodertilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

(5)

Der er fremlagt nye oplysninger til støtte for ansøgningen om tilladelse til at anvende endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) til fravænnede smågrise og slagtesvin. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) konkluderede i sin udtalelse af 1. februar 2011 (3), at endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet i forbindelse med de påtænkte anvendelsesformål, og at de avlstekniske ydelser kan forbedres gennem anvendelse af præparatet. EFSA mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. EFSA gennemgik i sin udtalelse ligeledes den rapport om analysemetoden for fodertilsætningsstoffet, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium for fodertilsætningsstoffer.

| (6) | Vurderingen af endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af dette præparat godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

(6)

Vurderingen af endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af dette præparat godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Det i bilaget opførte præparat, der tilhører tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »fordøjelighedsfremmende stoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUT L 3 af 7.1.2010, s. 10.

2

(3)  EFSA Journal 2011;9(2):2008.

3

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Navn på indehaveren af godkendelsen | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 % |
| Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer |
| 4a11 | Danisco Animal Nutrition | Endo-1,4-β-xylanase
  EC 3.2.1.8 | | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8)
  produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) med en aktivitet for endo-1,4-β-xylanases vedkommende på mindst: 40 000 U (1)/g |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Navn på indehaveren af godkendelsen

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse og analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

Kategori: zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: fordøjelighedsfremmende stoffer

4a11

Danisco Animal Nutrition

Endo-1,4-β-xylanase

EC 3.2.1.8

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8)

produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) med en aktivitet for endo-1,4-β-xylanases vedkommende på mindst: 40 000 U (1)/g

| | Aktivstoffets karakteristika

  Endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) |
| --- | --- |

Aktivstoffets karakteristika

Endo-1,4-β-xylanase (EC 3.2.1.8) produceret af Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588)

| | Analysemetode
   (2)

  Kolometri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,4-β-xylanase fra hvede-arabinoxylansubstrater tværbundet med azurin |
| --- | --- |

Analysemetode
   (2)

Kolometri med måling af det vandopløselige farvestof, der frigives ved hjælp af endo-1,4-β-xylanase fra hvede-arabinoxylansubstrater tværbundet med azurin

Smågrise (fravænnede) og slagtesvin

2 000 U

—

| 1. | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet. |
| --- | --- |

1.

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet.

| 2. | Anvendes i foderblandinger med højt indhold af stivelse og andre polysaccharider end stivelse |
| --- | --- |

2.

Anvendes i foderblandinger med højt indhold af stivelse og andre polysaccharider end stivelse

| 3. | Til smågrise (fravænnede) på op til 35 kg. |
| --- | --- |

3.

Til smågrise (fravænnede) på op til 35 kg.

20.6.2021

---

(1)  1 U er den mængde enzym, der frigiver 0,5 μmol reducerende sukker (xyloseækvivalenter) fra tværbundet havreavne-arabinoxylansubstrat pr. minut ved pH 5,3 og 50 °C.

(2)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 31.5.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 143/12

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 529/2011

af 30. maj 2011

om ændring af forordning (EF) nr. 1580/2007 for så vidt angår de mængder, der udløser tillægstold for tomater, abrikoser, citroner, blommer, ferskner (herunder blodferskner og nektariner), pærer og spisedruer

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 143, litra b), sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2) er der fastsat tilsyn med importen af de i bilag XVII anførte produkter. Tilsynet sker efter de bestemmelser, der er fastsat i artikel 308d i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (3). |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2) er der fastsat tilsyn med importen af de i bilag XVII anførte produkter. Tilsynet sker efter de bestemmelser, der er fastsat i artikel 308d i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (3).

| (2) | I forbindelse med anvendelsen af artikel 5, stk. 4, i den landbrugsaftale (4), der er indgået som led i de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, bør der på grundlag af de seneste disponible oplysninger for 2008, 2009 og 2010 foretages ændringer af de mængder, som udløser tillægstold for tomater, abrikoser, citroner, blommer, ferskner (herunder blodferskner og nektariner), pærer og spisedruer. |
| --- | --- |

(2)

I forbindelse med anvendelsen af artikel 5, stk. 4, i den landbrugsaftale (4), der er indgået som led i de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, bør der på grundlag af de seneste disponible oplysninger for 2008, 2009 og 2010 foretages ændringer af de mængder, som udløser tillægstold for tomater, abrikoser, citroner, blommer, ferskner (herunder blodferskner og nektariner), pærer og spisedruer.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1580/2007 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1580/2007 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag XVII til forordning (EF) nr. 1580/2007 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. juni 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

(3)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

3

(4)  EFT L 336 af 23.12.1994, s. 22.

4

---

BILAG

»BILAG XVII

TILLÆGSIMPORTTOLD: AFSNIT IV, KAPITEL II, AFDELING 2

Med forbehold af bestemmelserne om fortolkning af den kombinerede nomenklatur anses beskrivelsen af produkterne for udelukkende at være vejledende. Tillægstoldens anvendelsesområde bestemmes inden for rammerne af dette bilag af KN-koderne, således som disse er affattet på tidspunktet for denne forordnings vedtagelse.

| Løbenummer | KN-kode | Varebeskrivelse | Anvendelsesperiode | Udløsnings-mængde (tons) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomater | 1. oktober–31. maj | 481 625 |
| 78.0020 | 1. juni–30. september | 44 251 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Agurker | 1. maj–31. oktober | 31 289 |
| 78.0075 | 1. november–30. april | 26 583 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artiskokker | 1. november–30. juni | 17 258 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Courgetter | 1. januar–31. december | 57 955 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Appelsiner | 1. december–31. maj | 368 535 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementiner | 1. november til slutningen af februar | 175 110 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandariner (herunder tangeriner og satsumas), wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter | 1. november til slutningen af februar | 115 625 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citroner | 1. juni–31. december | 346 366 |
| 78.0160 | 1. januar–31. maj | 88 090 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Spisedruer | 21. juli–20. november | 80 588 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Æbler | 1. januar–31. august | 916 384 |
| 78.0180 | 1. september–31. december | 95 396 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Pærer | 1. januar–30. april | 229 646 |
| 78.0235 | 1. juli–31. december | 35 541 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Abrikoser | 1. juni–31. juli | 5 794 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Kirsebær, undtagen surkirsebær | 21. maj–10. august | 30 783 |
| 78.0270 | 0809 30 | Ferskner (herunder blodferskner og nektariner) | 11. juni–30. september | 5 613 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Blommer | 11. juni–30. september | 10 293« |

Løbenummer

KN-kode

Varebeskrivelse

Anvendelsesperiode

Udløsnings-mængde (tons)

78.0015

0702 00 00

Tomater

1. oktober–31. maj

481 625

78.0020

1. juni–30. september

44 251

78.0065

0707 00 05

Agurker

1. maj–31. oktober

31 289

78.0075

1. november–30. april

26 583

78.0085

0709 90 80

Artiskokker

1. november–30. juni

17 258

78.0100

0709 90 70

Courgetter

1. januar–31. december

57 955

78.0110

0805 10 20

Appelsiner

1. december–31. maj

368 535

78.0120

0805 20 10

Klementiner

1. november til slutningen af februar

175 110

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandariner (herunder tangeriner og satsumas), wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter

1. november til slutningen af februar

115 625

78.0155

0805 50 10

Citroner

1. juni–31. december

346 366

78.0160

1. januar–31. maj

88 090

78.0170

0806 10 10

Spisedruer

21. juli–20. november

80 588

78.0175

0808 10 80

Æbler

1. januar–31. august

916 384

78.0180

1. september–31. december

95 396

78.0220

0808 20 50

Pærer

1. januar–30. april

229 646

78.0235

1. juli–31. december

35 541

78.0250

0809 10 00

Abrikoser

1. juni–31. juli

5 794

78.0265

0809 20 95

Kirsebær, undtagen surkirsebær

21. maj–10. august

30 783

78.0270

0809 30

Ferskner (herunder blodferskner og nektariner)

11. juni–30. september

5 613

78.0280

0809 40 05

Blommer

11. juni–30. september

10 293«

---

| 31.5.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 143/14

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 530/2011

af 30. maj 2011

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 31. maj 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 133,3 |
| TR | 67,3 |
| ZZ | 88,2 |
| 0707 00 05 | AL | 31,8 |
| MK | 28,2 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 57,0 |
| 0709 90 70 | MA | 86,8 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 104,5 |
| 0709 90 80 | EC | 23,2 |
| ZZ | 23,2 |
| 0805 10 20 | EG | 57,8 |
| IL | 54,0 |
| MA | 49,7 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 59,0 |
| 0805 50 10 | AR | 72,2 |
| TR | 68,8 |
| ZA | 127,2 |
| ZZ | 89,4 |
| 0808 10 80 | AR | 98,2 |
| BR | 79,0 |
| CA | 129,0 |
| CL | 79,0 |
| CN | 95,4 |
| CR | 69,1 |
| NZ | 112,2 |
| US | 102,6 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 94,8 |
| 0809 20 95 | US | 384,8 |
| ZZ | 384,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

64,0

MA

133,3

TR

67,3

ZZ

88,2

0707 00 05

AL

31,8

MK

28,2

TR

111,1

ZZ

57,0

0709 90 70

MA

86,8

TR

122,2

ZZ

104,5

0709 90 80

EC

23,2

ZZ

23,2

0805 10 20

EG

57,8

IL

54,0

MA

49,7

TR

74,4

ZZ

59,0

0805 50 10

AR

72,2

TR

68,8

ZA

127,2

ZZ

89,4

0808 10 80

AR

98,2

BR

79,0

CA

129,0

CL

79,0

CN

95,4

CR

69,1

NZ

112,2

US

102,6

UY

96,7

ZA

87,0

ZZ

94,8

0809 20 95

US

384,8

ZZ

384,8

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 31.5.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 143/16

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 26. januar 2011

om de støtteordninger C 50/07 (ex N 894/06) som Frankrig påtænker at yde til fordel for udviklingen af solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer og supplerende gruppeforsikringspolicer mod risici for død, uarbejdsdygtighed og invaliditet

(meddelt under nummer K(2011) 267)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2011/319/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit, (1)

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med nævnte artikel (2) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved skrivelse af 28. december 2006 anmeldte Frankrig støtteordninger til fordel for udviklingen af solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer i henhold til et forslag til ændret finanslov for 2006 til Kommissionen. Bestemmelserne om ordningerne findes i artikel 88 i den ændrede franske finanslov for 2006, lov nr. 2006-1771 af 30. december 2006 (3). Frankrig fremsendte supplerende oplysninger til Kommissionen ved skrivelser af 26. februar, 11. maj og 18. september 2007. |
| --- | --- |

(1)

Ved skrivelse af 28. december 2006 anmeldte Frankrig støtteordninger til fordel for udviklingen af solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer i henhold til et forslag til ændret finanslov for 2006 til Kommissionen. Bestemmelserne om ordningerne findes i artikel 88 i den ændrede franske finanslov for 2006, lov nr. 2006-1771 af 30. december 2006 (3). Frankrig fremsendte supplerende oplysninger til Kommissionen ved skrivelser af 26. februar, 11. maj og 18. september 2007.

| (2) | Ved skrivelse af 13. november 2007 underrettede Kommissionen Frankrig om sin beslutning om at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, vedrørende den pågældende støtte. |
| --- | --- |

(2)

Ved skrivelse af 13. november 2007 underrettede Kommissionen Frankrig om sin beslutning om at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, vedrørende den pågældende støtte.

| (3) | Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte eventuelle bemærkninger til støtteordningerne. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte eventuelle bemærkninger til støtteordningerne.

| (4) | Frankrig indsendte sine bemærkninger vedrørende indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure ved skrivelse af 21. december 2007. |
| --- | --- |

(4)

Frankrig indsendte sine bemærkninger vedrørende indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure ved skrivelse af 21. december 2007.

| (5) | Kommissionen modtog bemærkninger om sagen fra flere interesserede parter. Den videresendte bemærkningerne til Frankrig med henblik på kommentarer og modtog Frankrigs kommentarer i brev af 8. maj 2008. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog bemærkninger om sagen fra flere interesserede parter. Den videresendte bemærkningerne til Frankrig med henblik på kommentarer og modtog Frankrigs kommentarer i brev af 8. maj 2008.

| (6) | Frankrig fremsendte supplerende oplysninger til Kommissionen ved skrivelse af 31. oktober 2008. |
| --- | --- |

(6)

Frankrig fremsendte supplerende oplysninger til Kommissionen ved skrivelse af 31. oktober 2008.

| (7) | Visse interesserede parter fremsendte supplerende oplysninger til Kommissionen i løbet af februar 2009. |
| --- | --- |

(7)

Visse interesserede parter fremsendte supplerende oplysninger til Kommissionen i løbet af februar 2009.

| (8) | På et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og de franske myndigheder den 2. juni 2009 forpligtede sidstnævnte sig til at undersøge muligheden for at ændre de anmeldte ordninger og underrette Kommissionen om analysen af dem snarest. |
| --- | --- |

(8)

På et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og de franske myndigheder den 2. juni 2009 forpligtede sidstnævnte sig til at undersøge muligheden for at ændre de anmeldte ordninger og underrette Kommissionen om analysen af dem snarest.

| (9) | Ved skrivelse af 22. september 2009 gav Kommissionen Frankrig en frist på 20 arbejdsdage til at indsende sin analyse. |
| --- | --- |

(9)

Ved skrivelse af 22. september 2009 gav Kommissionen Frankrig en frist på 20 arbejdsdage til at indsende sin analyse.

| (10) | Ved skrivelse af 3. november 2009 anmodede de franske myndigheder om en suspension af den formelle undersøgelsesprocedure til den 1. april 2010. |
| --- | --- |

(10)

Ved skrivelse af 3. november 2009 anmodede de franske myndigheder om en suspension af den formelle undersøgelsesprocedure til den 1. april 2010.

| (11) | Den 17. november 2009 gav Kommissionen sit samtykke til suspensionen af den formelle undersøgelsesprocedure til den 1. april 2010 i medfør af kodeksen for god praksis ved behandling af statsstøttesager (5) med henblik på at give Frankrig mulighed for at tilpasse sit lovforslag og gennemføre de nødvendige høringer. |
| --- | --- |

(11)

Den 17. november 2009 gav Kommissionen sit samtykke til suspensionen af den formelle undersøgelsesprocedure til den 1. april 2010 i medfør af kodeksen for god praksis ved behandling af statsstøttesager (5) med henblik på at give Frankrig mulighed for at tilpasse sit lovforslag og gennemføre de nødvendige høringer.

| (12) | Ved skrivelse af 26. april 2010 meddelte de franske myndigheder Kommissionen, at et eventuelt forslag til en ændret ordning ville være Kommissionen i hænde den 17. maj 2010. |
| --- | --- |

(12)

Ved skrivelse af 26. april 2010 meddelte de franske myndigheder Kommissionen, at et eventuelt forslag til en ændret ordning ville være Kommissionen i hænde den 17. maj 2010.

| (13) | Ved skrivelse af 27. maj 2010 sendte de franske myndigheder oplysninger til Kommissionen uden dog at have foretaget ændringer i de anmeldte ordninger. |
| --- | --- |

(13)

Ved skrivelse af 27. maj 2010 sendte de franske myndigheder oplysninger til Kommissionen uden dog at have foretaget ændringer i de anmeldte ordninger.

II.   UDFØRLIG BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

| (14) | To forskellige skattebestemmelser var genstand for beslutningen om at indlede en formel undersøgelsesprocedure: |
| --- | --- |

(14)

To forskellige skattebestemmelser var genstand for beslutningen om at indlede en formel undersøgelsesprocedure:

| (15) | Den første af de anmeldte foranstaltninger er en ordning for fritagelse for selskabsskat i henhold til artikel 207-2 i den franske skattelov (code général des impôts — CGI) og CET (6) (artikel 1461-1 i CGI) for administrationsaktiviteter i tilknytning til en række sygeforsikringspolicer, de såkaldte »solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer«. Fritagelserne gælder for alle selskaber, der tilbyder de pågældende policer: gensidige selskaber og sammenslutninger af gensidige selskaber, der reguleres af den franske lov om gensidige selskaber (code de la mutualité), forsikringsselskaber, der reguleres af afsnit III i bind IX i den franske lov om socialsikring (code de la sécurité sociale) eller bind VII i den franske landbrugslov (code rural), samt forsikringsselskaber, der reguleres af den franske forsikringslov (code des assurances). |
| --- | --- |

(15)

Den første af de anmeldte foranstaltninger er en ordning for fritagelse for selskabsskat i henhold til artikel 207-2 i den franske skattelov (code général des impôts — CGI) og CET (6) (artikel 1461-1 i CGI) for administrationsaktiviteter i tilknytning til en række sygeforsikringspolicer, de såkaldte »solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer«. Fritagelserne gælder for alle selskaber, der tilbyder de pågældende policer: gensidige selskaber og sammenslutninger af gensidige selskaber, der reguleres af den franske lov om gensidige selskaber (code de la mutualité), forsikringsselskaber, der reguleres af afsnit III i bind IX i den franske lov om socialsikring (code de la sécurité sociale) eller bind VII i den franske landbrugslov (code rural), samt forsikringsselskaber, der reguleres af den franske forsikringslov (code des assurances).

| (16) | Hovedformålet med foranstaltningen er at udvikle disse policetyper og dermed udvide tillægsdækningen for den franske befolkning. Foranstaltningen vil således supplere ordningen for skattefritagelse for forsikringsaftaler, der finder anvendelse på samme policetyper, og som Kommissionen gav tilladelse til med sine beslutninger af 2. juni 2004 (7) og 29. oktober 2010 (8). |
| --- | --- |

(16)

Hovedformålet med foranstaltningen er at udvikle disse policetyper og dermed udvide tillægsdækningen for den franske befolkning. Foranstaltningen vil således supplere ordningen for skattefritagelse for forsikringsaftaler, der finder anvendelse på samme policetyper, og som Kommissionen gav tilladelse til med sine beslutninger af 2. juni 2004 (7) og 29. oktober 2010 (8).

| (17) | De sygeforsikringspolicer, der henhører under denne fritagelsesordning, blev indført i Frankrig i 2001 (9). Det drejer sig dels om policer vedrørende kollektive tiltag med obligatorisk deltagelse og dels om policer vedrørende individuelle tiltag med frivillig deltagelse. |
| --- | --- |

(17)

De sygeforsikringspolicer, der henhører under denne fritagelsesordning, blev indført i Frankrig i 2001 (9). Det drejer sig dels om policer vedrørende kollektive tiltag med obligatorisk deltagelse og dels om policer vedrørende individuelle tiltag med frivillig deltagelse.

| (18) | For at være støtteberettigede skal disse policer nærmere bestemt opfylde nedenstående betingelser:






  — | forsikringsselskabet må ikke stille krav om medicinske oplysninger om forsikringstageren med henblik på deltagelse i frivillige policer |
| --- | --- | --- |

(18)

For at være støtteberettigede skal disse policer nærmere bestemt opfylde nedenstående betingelser:

—

forsikringsselskabet må ikke stille krav om medicinske oplysninger om forsikringstageren med henblik på deltagelse i frivillige policer

| — | beløbet for bidragene eller præmierne må ikke fastsættes på baggrund af forsikringstagerens helbredstilstand |
| --- | --- |

—

beløbet for bidragene eller præmierne må ikke fastsættes på baggrund af forsikringstagerens helbredstilstand

| — | garantierne skal obligatorisk dække ydelser i forbindelse med forebyggelse og konsultationer hos den praktiserende læge samt vedkommendes recepter |
| --- | --- |

—

garantierne skal obligatorisk dække ydelser i forbindelse med forebyggelse og konsultationer hos den praktiserende læge samt vedkommendes recepter

| — | garantierne må ikke dække af forsikringstager dokumenterede udgifter til lægemidler, der enten skyldes for høje honorarer i forbindelse med visse dokumenter eller visse konsultationer eller manglende udpegelse af en praktiserende læge. |
| --- | --- |

—

garantierne må ikke dække af forsikringstager dokumenterede udgifter til lægemidler, der enten skyldes for høje honorarer i forbindelse med visse dokumenter eller visse konsultationer eller manglende udpegelse af en praktiserende læge.

| (19) | For at modtage støtte under præferenceordningen skal forsikringsselskaberne endvidere overholde tærskelværdier for antallet af solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer i hele deres portefølje af sygeforsikringspolicer. Disse tærskelværdier varierer afhængigt af policernes art:






  — | policer vedrørende individuelle og kollektive tiltag med frivillig deltagelse:
  Deres andel skal udgøre 150 000 personer eller en minimumsprocentdel (fastsat ved dekret) på mellem 80 % og 90 % af samtlige tegnere og deltagere i policer vedrørende individuelle og kollektive tiltag med frivillig deltagelse, som har tegnet forsikring hos selskabet (10). |
| --- | --- | --- |

(19)

For at modtage støtte under præferenceordningen skal forsikringsselskaberne endvidere overholde tærskelværdier for antallet af solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer i hele deres portefølje af sygeforsikringspolicer. Disse tærskelværdier varierer afhængigt af policernes art:

—

policer vedrørende individuelle og kollektive tiltag med frivillig deltagelse:

Deres andel skal udgøre 150 000 personer eller en minimumsprocentdel (fastsat ved dekret) på mellem 80 % og 90 % af samtlige tegnere og deltagere i policer vedrørende individuelle og kollektive tiltag med frivillig deltagelse, som har tegnet forsikring hos selskabet (10).

| — | policer vedrørende kollektive tiltag med obligatorisk deltagelse:
  Deres andel skal udgøre 120 000 personer eller en minimumsprocentdel (fastsat ved dekret) på mellem 90 % og 95 % af samtlige tegnere og deltagere i policer vedrørende individuelle og kollektive tiltag med obligatorisk deltagelse, som har tegnet forsikring hos selskabet (11). |
| --- | --- |

—

policer vedrørende kollektive tiltag med obligatorisk deltagelse:

Deres andel skal udgøre 120 000 personer eller en minimumsprocentdel (fastsat ved dekret) på mellem 90 % og 95 % af samtlige tegnere og deltagere i policer vedrørende individuelle og kollektive tiltag med obligatorisk deltagelse, som har tegnet forsikring hos selskabet (11).

| (20) | Endelig skal de selskaber, der modtager støtte, ligeledes opfylde mindst én af nedenstående betingelser:






  — | der anvendes en prisgraduering eller dækning af bidragene, som afhænger af tegnernes og deltagernes sociale forhold |
| --- | --- | --- |

(20)

Endelig skal de selskaber, der modtager støtte, ligeledes opfylde mindst én af nedenstående betingelser:

—

der anvendes en prisgraduering eller dækning af bidragene, som afhænger af tegnernes og deltagernes sociale forhold

| — | de deltagere eller tegnere, der modtager støtte ved erhvervelse af en supplerende sundhedsforsikring (12), udgør mindst mellem 3 % og 6 % af de medlemmer eller tegnere af sygeforsikringspolicer vedrørende individuelle og kollektive tiltag med frivillig deltagelse, der har tegnet forsikring hos selskabet (13) |
| --- | --- |

—

de deltagere eller tegnere, der modtager støtte ved erhvervelse af en supplerende sundhedsforsikring (12), udgør mindst mellem 3 % og 6 % af de medlemmer eller tegnere af sygeforsikringspolicer vedrørende individuelle og kollektive tiltag med frivillig deltagelse, der har tegnet forsikring hos selskabet (13)

| — | personer på mindst 65 år udgør mindst mellem 15 % og 20 % af deltagerne i eller tegnerne af sygeforsikringspolicer hos selskabet (14) |
| --- | --- |

—

personer på mindst 65 år udgør mindst mellem 15 % og 20 % af deltagerne i eller tegnerne af sygeforsikringspolicer hos selskabet (14)

| — | personer på under 25 år udgør mindst mellem 28 % og 35 % af deltagerne i eller tegnerne af sygeforsikringspolicer hos selskabet (15). |
| --- | --- |

—

personer på under 25 år udgør mindst mellem 28 % og 35 % af deltagerne i eller tegnerne af sygeforsikringspolicer hos selskabet (15).

| (21) | I henhold til de franske myndigheder foreskriver sidstnævnte kriterier en prismæssig eller generationsbestemt gensidig fordeling og sikring af et minimumsniveau for reel solidaritet. De skal tilskynde til udbredelse af solidariske og ansvarlige forsikringspolicer og dækning af hele befolkningen, særlig ved at modtage en væsentlig procentdel af unge og ældre, som er de to kategorier, der har størst problemer med at opnå (supplerende) sygeforsikring på grund af deres begrænsede økonomiske formående (de unge) eller de potentielle udgifter, som de giver anledning til (de ældre). |
| --- | --- |

(21)

I henhold til de franske myndigheder foreskriver sidstnævnte kriterier en prismæssig eller generationsbestemt gensidig fordeling og sikring af et minimumsniveau for reel solidaritet. De skal tilskynde til udbredelse af solidariske og ansvarlige forsikringspolicer og dækning af hele befolkningen, særlig ved at modtage en væsentlig procentdel af unge og ældre, som er de to kategorier, der har størst problemer med at opnå (supplerende) sygeforsikring på grund af deres begrænsede økonomiske formående (de unge) eller de potentielle udgifter, som de giver anledning til (de ældre).

| (22) | I henhold til bestemmelsen skal disse kriterier desuden vurderes på gruppeniveau i henhold til gruppernes afgiftspligtige virksomhed i Frankrig. Denne bestemmelse skal forhindre omgåelse af bestemmelsen eller opsætninger, der fører til en koncentration af denne risikotype i visse ad hoc-strukturer, hvilket er i strid med målet om gensidig fordeling. |
| --- | --- |

(22)

I henhold til bestemmelsen skal disse kriterier desuden vurderes på gruppeniveau i henhold til gruppernes afgiftspligtige virksomhed i Frankrig. Denne bestemmelse skal forhindre omgåelse af bestemmelsen eller opsætninger, der fører til en koncentration af denne risikotype i visse ad hoc-strukturer, hvilket er i strid med målet om gensidig fordeling.

| (23) | Ifølge de franske myndigheder har disse betingelser til formål at tilskynde forsikringsselskaberne til at fremme udbredelsen af disse policetyper, deltage i iværksættelsen af den grundlæggende og supplerende sygeforsikringsuniversaldækning og tilbyde en supplerende sygeforsikringsdækning til hele befolkningen under kontrollerede prismæssige vilkår. Målgruppen er navnlig personer, hvis helbredstilstand eller økonomiske formående ikke tillader dem at opnå individuel dækning. |
| --- | --- |

(23)

Ifølge de franske myndigheder har disse betingelser til formål at tilskynde forsikringsselskaberne til at fremme udbredelsen af disse policetyper, deltage i iværksættelsen af den grundlæggende og supplerende sygeforsikringsuniversaldækning og tilbyde en supplerende sygeforsikringsdækning til hele befolkningen under kontrollerede prismæssige vilkår. Målgruppen er navnlig personer, hvis helbredstilstand eller økonomiske formående ikke tillader dem at opnå individuel dækning.

| (24) | Denne skattebestemmelses ikrafttræden, der oprindeligt var planlagt til den 1. januar 2008, for så vidt angår fritagelsen for selskabsskat, og regnskabsåret 2010, for så vidt angår fritagelsen for CET, er udskudt til henholdsvis den 1. januar 2012 og regnskabsåret 2013 under afventning af Kommissionens godkendelse af de pågældende ordninger. |
| --- | --- |

(24)

Denne skattebestemmelses ikrafttræden, der oprindeligt var planlagt til den 1. januar 2008, for så vidt angår fritagelsen for selskabsskat, og regnskabsåret 2010, for så vidt angår fritagelsen for CET, er udskudt til henholdsvis den 1. januar 2012 og regnskabsåret 2013 under afventning af Kommissionens godkendelse af de pågældende ordninger.

| (25) | Denne anden skattebestemmelse sigter mod at give forsikringsselskaberne skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver vedrørende visse supplerende gruppeforsikringspolicer (artikel 39 d GD i CGI) ud over det, der gives mulighed for i den almindelige ordning (artikel 39 d GB) i forbindelse med sådanne hensættelser. |
| --- | --- |

(25)

Denne anden skattebestemmelse sigter mod at give forsikringsselskaberne skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver vedrørende visse supplerende gruppeforsikringspolicer (artikel 39 d GD i CGI) ud over det, der gives mulighed for i den almindelige ordning (artikel 39 d GB) i forbindelse med sådanne hensættelser.

| (26) | Oprettelsen af en teknisk udjævningshensættelse (16) er fastsat i de regnskabs- og tilsynsbestemmelser, der gælder for forsikringsselskaber. Artikel 30 i Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december 1991 om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber definerer udjævningshensættelser som følger: »Under denne post opføres de beløb, der ifølge love eller administrative bestemmelser er hensat med henblik på at udjævne udsving i erstatningernes størrelse og antal i de kommende år eller med henblik på at imødegå særlige risici« (17). |
| --- | --- |

(26)

Oprettelsen af en teknisk udjævningshensættelse (16) er fastsat i de regnskabs- og tilsynsbestemmelser, der gælder for forsikringsselskaber. Artikel 30 i Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december 1991 om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber definerer udjævningshensættelser som følger: »Under denne post opføres de beløb, der ifølge love eller administrative bestemmelser er hensat med henblik på at udjævne udsving i erstatningernes størrelse og antal i de kommende år eller med henblik på at imødegå særlige risici« (17).

| (27) | I denne sag skal udjævningshensættelser gøre det muligt at modstå udsving i erstatningernes størrelse og antal i forbindelse med kollektive tiltag, der imødegår risici for død eller fysiske skader (uarbejdsdygtighed og invaliditet). Disse udsving i resultatet (fra regnskabsår til regnskabsår) vil være forbundet med den reelle opfyldelse af garantierne i henhold til de tegnede forsikringspolicer i forhold til de hypoteser for opfyldelse af de garantimæssige forpligtelser, der blev anvendt i forbindelse med fastsættelsen af forsikringspræmierne. Hensættelser giver mulighed for at udjævne de tekniske resultater i forbindelse med de pågældende tiltag med henblik på at imødegå alvorlige udsving i erstatningernes størrelse og antal, der måtte blive konstateret senere. |
| --- | --- |

(27)

I denne sag skal udjævningshensættelser gøre det muligt at modstå udsving i erstatningernes størrelse og antal i forbindelse med kollektive tiltag, der imødegår risici for død eller fysiske skader (uarbejdsdygtighed og invaliditet). Disse udsving i resultatet (fra regnskabsår til regnskabsår) vil være forbundet med den reelle opfyldelse af garantierne i henhold til de tegnede forsikringspolicer i forhold til de hypoteser for opfyldelse af de garantimæssige forpligtelser, der blev anvendt i forbindelse med fastsættelsen af forsikringspræmierne. Hensættelser giver mulighed for at udjævne de tekniske resultater i forbindelse med de pågældende tiltag med henblik på at imødegå alvorlige udsving i erstatningernes størrelse og antal, der måtte blive konstateret senere.

| (28) | Ifølge de franske myndigheder bidrager de nye udjævningshensættelser i henhold til artikel 39 d GD til det generelle mål om udvikling og forbedring af udbuddet fra forsikringsselskabernes side af de forsikringsgarantier, der tegnes som led i en såkaldt »udpegelsesprocedure«. Det drejer sig om de supplerende kollektive garantier, der hidrører fra branchespecifikke eller tværfaglige kollektive overenskomster eller aftaler, virksomhedsaftaler eller beslutninger fra arbejdsgiverens side, i forbindelse med hvilke forsikringsselskabet udpeges af arbejdsmarkedets parter (»udpegelsesprocedure«). Denne udpegelse indebærer for det udpegede selskab, at det er forpligtet til at overholde de overenskomstmæssige betingelser, som arbejdsmarkedets parter har forhandlet sig frem til (18) (herunder klausuler om justering af priserne). Udpegelsen gælder for maksimalt fem år, hvorefter der obligatorisk skal foretages en fornyet undersøgelse af det udpegede selskab. De aftaler med udpegelsesklausul, der indgås på brancheniveau mellem arbejdsmarkedets parter, er altid genstand for en bekendtgørelse om forlængelse fra den minister, der er ansvarlig for socialsikring. De finder i givet fald umiddelbar anvendelse på alle lønmodtagere og tidligere lønmodtagere inden for branchen samt deres retsefterfølgere (uanset deres helbredstilstand og alder), og deres arbejdsgivere er forpligtede til at undertegne aftalen og anvende det udpegede selskab (19). |
| --- | --- |

(28)

Ifølge de franske myndigheder bidrager de nye udjævningshensættelser i henhold til artikel 39 d GD til det generelle mål om udvikling og forbedring af udbuddet fra forsikringsselskabernes side af de forsikringsgarantier, der tegnes som led i en såkaldt »udpegelsesprocedure«. Det drejer sig om de supplerende kollektive garantier, der hidrører fra branchespecifikke eller tværfaglige kollektive overenskomster eller aftaler, virksomhedsaftaler eller beslutninger fra arbejdsgiverens side, i forbindelse med hvilke forsikringsselskabet udpeges af arbejdsmarkedets parter (»udpegelsesprocedure«). Denne udpegelse indebærer for det udpegede selskab, at det er forpligtet til at overholde de overenskomstmæssige betingelser, som arbejdsmarkedets parter har forhandlet sig frem til (18) (herunder klausuler om justering af priserne). Udpegelsen gælder for maksimalt fem år, hvorefter der obligatorisk skal foretages en fornyet undersøgelse af det udpegede selskab. De aftaler med udpegelsesklausul, der indgås på brancheniveau mellem arbejdsmarkedets parter, er altid genstand for en bekendtgørelse om forlængelse fra den minister, der er ansvarlig for socialsikring. De finder i givet fald umiddelbar anvendelse på alle lønmodtagere og tidligere lønmodtagere inden for branchen samt deres retsefterfølgere (uanset deres helbredstilstand og alder), og deres arbejdsgivere er forpligtede til at undertegne aftalen og anvende det udpegede selskab (19).

| (29) | I henhold til de franske myndigheder gør udpegelsen det muligt fra selskabet at opnå et mere fordelagtigt forhold mellem bidrag/garanti og give alle lønmodtagere i en økonomisk sektor adgang til samme garantier, uanset størrelsen af den virksomhed, de er ansat i. Udpegelsen indebærer endvidere en periodisk fornyet undersøgelse af vilkårene for tilrettelæggelsen af den gensidige fordeling af beskyttelsen mod risici og udpegelsen af det pågældende selskab. |
| --- | --- |

(29)

I henhold til de franske myndigheder gør udpegelsen det muligt fra selskabet at opnå et mere fordelagtigt forhold mellem bidrag/garanti og give alle lønmodtagere i en økonomisk sektor adgang til samme garantier, uanset størrelsen af den virksomhed, de er ansat i. Udpegelsen indebærer endvidere en periodisk fornyet undersøgelse af vilkårene for tilrettelæggelsen af den gensidige fordeling af beskyttelsen mod risici og udpegelsen af det pågældende selskab.

| (30) | Denne foranstaltning gør det endvidere muligt til fordel for den enkelte forbruger at forbedre håndteringen af priserne på og kvaliteten af de ydelser, der leveres i forbindelse med alvorlige forsikringsbegivenheder såsom invaliditet, uarbejdsdygtighed eller død, som for forsikringstageren eller dennes familie har betydelige sociale og finansielle konsekvenser (supplerende udgifter, mistet indkomst, udstødelse osv.). |
| --- | --- |

(30)

Denne foranstaltning gør det endvidere muligt til fordel for den enkelte forbruger at forbedre håndteringen af priserne på og kvaliteten af de ydelser, der leveres i forbindelse med alvorlige forsikringsbegivenheder såsom invaliditet, uarbejdsdygtighed eller død, som for forsikringstageren eller dennes familie har betydelige sociale og finansielle konsekvenser (supplerende udgifter, mistet indkomst, udstødelse osv.).

| (31) | Nærmere bestemt sigter mekanismen for hensættelser til garantier i forbindelse med død, invaliditet og uarbejdsdygtighed, der tegnes som led i en udpegelsesprocedure, mod at gøre det muligt for det udpegede forsikringsselskab at:






  — | dække udgiftsforskelle på denne type policer i forhold til det oprindeligt fastsatte gennemsnit, som kan skyldes uforudsete erstatninger (størrelse og antal) eller ændringer i risikoen (ændringer i de data, som den oprindelige prisfastsættelse gik ud fra) |
| --- | --- | --- |

(31)

Nærmere bestemt sigter mekanismen for hensættelser til garantier i forbindelse med død, invaliditet og uarbejdsdygtighed, der tegnes som led i en udpegelsesprocedure, mod at gøre det muligt for det udpegede forsikringsselskab at:

—

dække udgiftsforskelle på denne type policer i forhold til det oprindeligt fastsatte gennemsnit, som kan skyldes uforudsete erstatninger (størrelse og antal) eller ændringer i risikoen (ændringer i de data, som den oprindelige prisfastsættelse gik ud fra)

| — | forbedre egenkapitalen og solvensmargenen for de selskaber, der tilbyder disse tiltag, som følge af indførelsen af denne særlige hensættelse. |
| --- | --- |

—

forbedre egenkapitalen og solvensmargenen for de selskaber, der tilbyder disse tiltag, som følge af indførelsen af denne særlige hensættelse.

| (32) | I praksis skal de årlige hensættelser fratrækkes den tekniske gevinst (20) ved de pågældende tiltag. Det samlede beløb til hensættelser må ikke overstige 130 % af det samlede beløb for bidrag, der kan tilskrives samtlige disse tiltag i løbet af regnskabsåret. Hensættelserne skal kompensere for tekniske udgifter i løbet af regnskabsåret i de årlige tildelingers anciennitetsrækkefølge. |
| --- | --- |

(32)

I praksis skal de årlige hensættelser fratrækkes den tekniske gevinst (20) ved de pågældende tiltag. Det samlede beløb til hensættelser må ikke overstige 130 % af det samlede beløb for bidrag, der kan tilskrives samtlige disse tiltag i løbet af regnskabsåret. Hensættelserne skal kompensere for tekniske udgifter i løbet af regnskabsåret i de årlige tildelingers anciennitetsrækkefølge.

| (33) | Årlige ufordelte midler overføres efter en frist på ti år til en særlig reserve, der er fritaget for skat. Denne særlige reserve må ikke overstige 70 % af det samlede beløb for bidrag, der kan tilskrives samtlige disse tiltag i løbet af regnskabsåret. Overskuddet af disse ufordelte midler overføres til det skattepligtige overskud efter en periode på 10 år efter deres regnskabsføring. |
| --- | --- |

(33)

Årlige ufordelte midler overføres efter en frist på ti år til en særlig reserve, der er fritaget for skat. Denne særlige reserve må ikke overstige 70 % af det samlede beløb for bidrag, der kan tilskrives samtlige disse tiltag i løbet af regnskabsåret. Overskuddet af disse ufordelte midler overføres til det skattepligtige overskud efter en periode på 10 år efter deres regnskabsføring.

| (34) | Under den almindelige ordning kan forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber (artikel 39 d GB) aktuelt foretage skattefrie hensættelser til udjævningsreserver i forbindelse med gruppeforsikringstiltag mod risici for død, uarbejdsdygtighed eller invaliditet inden for følgende grænser:






  — | de årlige hensættelser er begrænset til 75 % af den tekniske gevinst ved de pågældende policer |
| --- | --- | --- |

(34)

Under den almindelige ordning kan forsikringsselskaber og genforsikringsselskaber (artikel 39 d GB) aktuelt foretage skattefrie hensættelser til udjævningsreserver i forbindelse med gruppeforsikringstiltag mod risici for død, uarbejdsdygtighed eller invaliditet inden for følgende grænser:

—

de årlige hensættelser er begrænset til 75 % af den tekniske gevinst ved de pågældende policer

| — | det samlede beløb til hensættelser må ikke, i forhold til beløbet for bidrag til de pågældende policer tegnet i løbet af regnskabsåret, overstige en procentdel på mellem 23 % og 100 % afhængigt af antallet af forsikringstagere. |
| --- | --- |

—

det samlede beløb til hensættelser må ikke, i forhold til beløbet for bidrag til de pågældende policer tegnet i løbet af regnskabsåret, overstige en procentdel på mellem 23 % og 100 % afhængigt af antallet af forsikringstagere.

Hver enkelt hensættelse skal kompensere for tekniske udgifter i løbet af regnskabsåret i de årlige tildelingers anciennitetsrækkefølge. De midler, der ikke har kunnet fordeles inden for en frist på ti år, overføres til det skattepligtige overskud.

III.   BAGGRUND FOR INDLEDNINGEN AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (35) | I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure af 13. november 2007 gav Kommissionen udtryk for tvivl vedrørende anvendelsen af EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), på de to anmeldte skatteforanstaltninger (21). |
| --- | --- |

(35)

I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure af 13. november 2007 gav Kommissionen udtryk for tvivl vedrørende anvendelsen af EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), på de to anmeldte skatteforanstaltninger (21).

| (36) | For så vidt angår den første foranstaltning (fritagelse for selskabsskat og CET for administrationsaktiviteter i tilknytning til solidariske og ansvarlige forsikringspolicer), vurderede Kommissionen, at Frankrig ikke havde dokumenteret den fuldstændige overførsel af fordelen til forbrugerne. |
| --- | --- |

(36)

For så vidt angår den første foranstaltning (fritagelse for selskabsskat og CET for administrationsaktiviteter i tilknytning til solidariske og ansvarlige forsikringspolicer), vurderede Kommissionen, at Frankrig ikke havde dokumenteret den fuldstændige overførsel af fordelen til forbrugerne.

| (37) | Kommission satte tillige spørgsmålstegn ved, om betingelsen om ikke-forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse var opfyldt, som følge af tilstedeværelsen af tærskelværdier for antallet (120 000/150 000 policer) eller procentdelen (80/90 %) af solidariske og ansvarlige policer i de pågældende forsikringsselskabers sygeforsikringsporteføljer. |
| --- | --- |

(37)

Kommission satte tillige spørgsmålstegn ved, om betingelsen om ikke-forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse var opfyldt, som følge af tilstedeværelsen af tærskelværdier for antallet (120 000/150 000 policer) eller procentdelen (80/90 %) af solidariske og ansvarlige policer i de pågældende forsikringsselskabers sygeforsikringsporteføljer.

| (38) | Med hensyn til den anden foranstaltning (skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver) mente Kommissionen, at ingen af de tre betingelser i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), var opfyldt. |
| --- | --- |

(38)

Med hensyn til den anden foranstaltning (skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver) mente Kommissionen, at ingen af de tre betingelser i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), var opfyldt.

| (39) | For det første synes foranstaltningens sociale karakter ifølge Kommissionen ikke at være fyldestgørende påvist, når man ser på tidspunktet for forsikringspolicens indgåelse, dvs. inden disse alvorlige begivenheder indtræffer. |
| --- | --- |

(39)

For det første synes foranstaltningens sociale karakter ifølge Kommissionen ikke at være fyldestgørende påvist, når man ser på tidspunktet for forsikringspolicens indgåelse, dvs. inden disse alvorlige begivenheder indtræffer.

| (40) | For det andet synes en fuldstændig overførsel af støtten til forbrugeren/forsikringstageren i endnu højere grad hypotetisk og vilkårlig end med den foregående foranstaltning. Overførslen af fordelen lader endvidere også til at kunne være til gavn for arbejdsgiverne, da de også bidrager til finansieringen af policen. |
| --- | --- |

(40)

For det andet synes en fuldstændig overførsel af støtten til forbrugeren/forsikringstageren i endnu højere grad hypotetisk og vilkårlig end med den foregående foranstaltning. Overførslen af fordelen lader endvidere også til at kunne være til gavn for arbejdsgiverne, da de også bidrager til finansieringen af policen.

| (41) | For det tredje synes den stærke koncentration hos pensions- og livsforsikringsselskaberne, som for øjeblikket præger markedet for udpegelsespolicer, at kunne komme til udtryk i en de facto-forskelsbehandling til fordel for sådanne selskaber. |
| --- | --- |

(41)

For det tredje synes den stærke koncentration hos pensions- og livsforsikringsselskaberne, som for øjeblikket præger markedet for udpegelsespolicer, at kunne komme til udtryk i en de facto-forskelsbehandling til fordel for sådanne selskaber.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (42) | Efter offentliggørelsen af beslutningen om at indlede en formel undersøgelsesprocedure er der modtaget bemærkninger fra Fédération Nationale de la Mutualité Française (FNMF), Fédération Française des Sociétés d’Assurance (FFSA), Centre technique des institutions de prévoyance (CTIP), l’Union nationale interfédérale des oevres et organismes privés sanitaires et sociaux (UNIOPSS), Fédération Nationale des Comités Féminins pour le dépistage des cancers, l’Union fédérale des consommateurs — Que Choisir (UFC — Que Choisir) samt en anonym tredjepart. |
| --- | --- |

(42)

Efter offentliggørelsen af beslutningen om at indlede en formel undersøgelsesprocedure er der modtaget bemærkninger fra Fédération Nationale de la Mutualité Française (FNMF), Fédération Française des Sociétés d’Assurance (FFSA), Centre technique des institutions de prévoyance (CTIP), l’Union nationale interfédérale des oevres et organismes privés sanitaires et sociaux (UNIOPSS), Fédération Nationale des Comités Féminins pour le dépistage des cancers, l’Union fédérale des consommateurs — Que Choisir (UFC — Que Choisir) samt en anonym tredjepart.

| (43) | Et flertal af de interesserede parter er positivt stemt over for de to skatteforanstaltninger, og deres bemærkninger stemmer overvejende overens med de argumenter, som de franske myndigheder har fremsat. De fremhæver tilstedeværelsen af en stærk konkurrence på markedet for supplerende sundhedsforsikringer samt den fremragende likviditet på markedet. De fremhæver endvidere, at dækningen i henhold til de to foranstaltninger vil afhjælpe utilstrækkelighederne i socialsikringen. Ved at skabe skatteincitamenter, der er let tilgængelige for alle aktører inden for supplerende sundhedsforsikring, vil de franske myndigheder skabe vilkår, der skal omdanne det segment af personer, der på forhånd ikke er særlig interessante, når det gælder risikoprofil eller solvensgrad, til et segment med fornyet økonomisk tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(43)

Et flertal af de interesserede parter er positivt stemt over for de to skatteforanstaltninger, og deres bemærkninger stemmer overvejende overens med de argumenter, som de franske myndigheder har fremsat. De fremhæver tilstedeværelsen af en stærk konkurrence på markedet for supplerende sundhedsforsikringer samt den fremragende likviditet på markedet. De fremhæver endvidere, at dækningen i henhold til de to foranstaltninger vil afhjælpe utilstrækkelighederne i socialsikringen. Ved at skabe skatteincitamenter, der er let tilgængelige for alle aktører inden for supplerende sundhedsforsikring, vil de franske myndigheder skabe vilkår, der skal omdanne det segment af personer, der på forhånd ikke er særlig interessante, når det gælder risikoprofil eller solvensgrad, til et segment med fornyet økonomisk tiltrækningskraft.

| (44) | For så vidt angår den første foranstaltning (skattefritagelse for solidariske og ansvarlige policer), bekymrer FFSA sig ikke desto mindre over tilstedeværelsen af for høje tærskelværdier, der kan udgøre en betydelig fordel for de operatører, der allerede er stærkt repræsenteret på markedet. FFSA forstår princippet i en tærskelværdi for at undgå situationer, der bliver for vanskelige at forvalte, men mener til gengæld, at det er afgørende, at denne tærskelværdi ikke som følge af sit niveau udgør en hindring for tildelingen af støtte. FFSA mener endvidere, at de kriterier, der er forbundet med den dækkede befolknings struktur (procentdel på under 25 år, pensionister osv.), fører til, at støttemodtagerne udvælges uden reel berettigelse i forhold til det meddelte mål. Disse kriterier vil stille de homogene gensidige selskaber, hvortil adgangen er underlagt betingelser vedrørende status eller profession, mere fordelagtigt end de gensidige selskaber, der er åbne for alle. Disse kriterier indfører endvidere potentielt en forskelsbehandling mellem forsikringstagerne. |
| --- | --- |

(44)

For så vidt angår den første foranstaltning (skattefritagelse for solidariske og ansvarlige policer), bekymrer FFSA sig ikke desto mindre over tilstedeværelsen af for høje tærskelværdier, der kan udgøre en betydelig fordel for de operatører, der allerede er stærkt repræsenteret på markedet. FFSA forstår princippet i en tærskelværdi for at undgå situationer, der bliver for vanskelige at forvalte, men mener til gengæld, at det er afgørende, at denne tærskelværdi ikke som følge af sit niveau udgør en hindring for tildelingen af støtte. FFSA mener endvidere, at de kriterier, der er forbundet med den dækkede befolknings struktur (procentdel på under 25 år, pensionister osv.), fører til, at støttemodtagerne udvælges uden reel berettigelse i forhold til det meddelte mål. Disse kriterier vil stille de homogene gensidige selskaber, hvortil adgangen er underlagt betingelser vedrørende status eller profession, mere fordelagtigt end de gensidige selskaber, der er åbne for alle. Disse kriterier indfører endvidere potentielt en forskelsbehandling mellem forsikringstagerne.

| (45) | CTIP præciserer, at de tjenesteydelser, der udbydes af forsikringsselskaberne, for at være af fornuftig kvalitet kræver betydelige investeringer, der bør kunne fordeles på et tilstrækkeligt antal forsikringstagergrupper. Dette mål forklarer tærskelværdierne. |
| --- | --- |

(45)

CTIP præciserer, at de tjenesteydelser, der udbydes af forsikringsselskaberne, for at være af fornuftig kvalitet kræver betydelige investeringer, der bør kunne fordeles på et tilstrækkeligt antal forsikringstagergrupper. Dette mål forklarer tærskelværdierne.

| (46) | CTIP henviser endvidere til, at forsikringsselskaber i EU er forpligtede til at etablere en solvensmargen. Hvis hele den tekniske gevinst skal tilfalde forsikringstagerne, vil kravet om solvensmargen ikke kunne opfyldes. Det vil således ikke være unormalt, at i det mindste en del af fordelen helt eller delvist skal dække tilvæksten hvert år i kravet om solvensmargen. |
| --- | --- |

(46)

CTIP henviser endvidere til, at forsikringsselskaber i EU er forpligtede til at etablere en solvensmargen. Hvis hele den tekniske gevinst skal tilfalde forsikringstagerne, vil kravet om solvensmargen ikke kunne opfyldes. Det vil således ikke være unormalt, at i det mindste en del af fordelen helt eller delvist skal dække tilvæksten hvert år i kravet om solvensmargen.

| (47) | CTIP præciserer endvidere, at de branchespecifikke overenskomstbestemte ordninger i henhold til Domstolens retspraksis ikke som følge af deres karakter og formål falder ind under EU’s konkurrenceretlige bestemmelser (22). Sådanne ordninger må i øvrigt ikke pålægges selskabsskat, da det drejer sig om dækning, der skal afhjælpe utilstrækkelighederne i socialsikringen, og som er baseret på kollektive overenskomster og aftaler. |
| --- | --- |

(47)

CTIP præciserer endvidere, at de branchespecifikke overenskomstbestemte ordninger i henhold til Domstolens retspraksis ikke som følge af deres karakter og formål falder ind under EU’s konkurrenceretlige bestemmelser (22). Sådanne ordninger må i øvrigt ikke pålægges selskabsskat, da det drejer sig om dækning, der skal afhjælpe utilstrækkelighederne i socialsikringen, og som er baseret på kollektive overenskomster og aftaler.

| (48) | FNMF påberåber sig endvidere den første foranstaltnings forenelighed med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Dels vil støtten være beregnet til at fremme udviklingen af den supplerende sundhedsforsikringsdækning, der respekterer den solidariske og ansvarlige karakter, under betingelser, som ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Foranstaltningen vil sigte mod at afhjælpe en mangel på markedet, der har tendens til at skabe en opsplitning af befolkningen, idet markedet ikke gør det muligt på en tilstrækkeligt effektiv måde at sikre den ikke-rentable befolknings generelle velfærd. Dels vil støtten være nødvendig og stå i rimeligt forhold til målet, idet de bestemmelser, der hidtil har været gældende, ikke har gjort det muligt at nå det det forfulgte mål. |
| --- | --- |

(48)

FNMF påberåber sig endvidere den første foranstaltnings forenelighed med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Dels vil støtten være beregnet til at fremme udviklingen af den supplerende sundhedsforsikringsdækning, der respekterer den solidariske og ansvarlige karakter, under betingelser, som ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Foranstaltningen vil sigte mod at afhjælpe en mangel på markedet, der har tendens til at skabe en opsplitning af befolkningen, idet markedet ikke gør det muligt på en tilstrækkeligt effektiv måde at sikre den ikke-rentable befolknings generelle velfærd. Dels vil støtten være nødvendig og stå i rimeligt forhold til målet, idet de bestemmelser, der hidtil har været gældende, ikke har gjort det muligt at nå det det forfulgte mål.

| (49) | En anonym tredjepart fremhæver Frankrigs mangel på viden og statistiske data om den økonomiske og finansielle situation for de virksomheder, der er aktive på markedet for supplerende sygeforsikringer. Det vil gøre enhver objektiv analyse af situationen umulig. |
| --- | --- |

(49)

En anonym tredjepart fremhæver Frankrigs mangel på viden og statistiske data om den økonomiske og finansielle situation for de virksomheder, der er aktive på markedet for supplerende sygeforsikringer. Det vil gøre enhver objektiv analyse af situationen umulig.

| (50) | Samme anonyme tredjepart henviser endvidere til udviklingen mellem 2001 og 2007 i fortjenstmargenerne i virksomhederne i sektoren. Selv om de pågældende virksomheders omsætning er steget med 50 % i perioden, er udgifterne til ydelser fra samme forsikringsselskaber kun steget med 35 %. Bruttoavancen er således steget med 15 % på seks år. |
| --- | --- |

(50)

Samme anonyme tredjepart henviser endvidere til udviklingen mellem 2001 og 2007 i fortjenstmargenerne i virksomhederne i sektoren. Selv om de pågældende virksomheders omsætning er steget med 50 % i perioden, er udgifterne til ydelser fra samme forsikringsselskaber kun steget med 35 %. Bruttoavancen er således steget med 15 % på seks år.

| (51) | For så vidt angår den anden foranstaltning (udjævningshensættelser), mener FFSA, at intet retfærdiggør en skatteordning, der er mere fordelagtig for aftaler med udpegelsesklausul end for gruppeaftaler for virksomheder, som imødegår samme risici. Logikken i hensættelserne og risiciene er de samme med en øget gensidig fordeling, der begrænser intensiteten heraf i forbindelse med aftaler med udpegelsesklausul. Derudover vil foranstaltningen reelt være forbeholdt pensions- og livsforsikringsselskaber. Selv om arbejdsmarkedets parters valg af forsikringsselskab juridisk er åbent, udpeger stort set alle denne type aftaler i praksis det pensions- og livsforsikringsselskab, der er blevet stiftet på arbejdsmarkedets parters initiativ. |
| --- | --- |

(51)

For så vidt angår den anden foranstaltning (udjævningshensættelser), mener FFSA, at intet retfærdiggør en skatteordning, der er mere fordelagtig for aftaler med udpegelsesklausul end for gruppeaftaler for virksomheder, som imødegår samme risici. Logikken i hensættelserne og risiciene er de samme med en øget gensidig fordeling, der begrænser intensiteten heraf i forbindelse med aftaler med udpegelsesklausul. Derudover vil foranstaltningen reelt være forbeholdt pensions- og livsforsikringsselskaber. Selv om arbejdsmarkedets parters valg af forsikringsselskab juridisk er åbent, udpeger stort set alle denne type aftaler i praksis det pensions- og livsforsikringsselskab, der er blevet stiftet på arbejdsmarkedets parters initiativ.

| (52) | CTIP mener, at det er normalt, at arbejdsmarkedets parter fortrinsvis vælger at oprette et pensions- og livsforsikringsselskab, som de efterfølgende kan forvalte. |
| --- | --- |

(52)

CTIP mener, at det er normalt, at arbejdsmarkedets parter fortrinsvis vælger at oprette et pensions- og livsforsikringsselskab, som de efterfølgende kan forvalte.

| (53) | CTIP minder endvidere om de begrænsninger, som forsikringsselskaberne er underlagt i tilfælde af udpegelse:






  — | anvendelse i snæver forstand af de bestemmelser, der er fastlagt i den kollektive aftale eller overenskomst (garantier, priser, revalueringsklausuler, bevarelse af rettigheder i skrøbelige situationer osv.) |
| --- | --- | --- |

(53)

CTIP minder endvidere om de begrænsninger, som forsikringsselskaberne er underlagt i tilfælde af udpegelse:

—

anvendelse i snæver forstand af de bestemmelser, der er fastlagt i den kollektive aftale eller overenskomst (garantier, priser, revalueringsklausuler, bevarelse af rettigheder i skrøbelige situationer osv.)

| — | forbud mod at suspendere garantierne selv i tilfælde af manglende betaling |
| --- | --- |

—

forbud mod at suspendere garantierne selv i tilfælde af manglende betaling

| — | forsikringspligten for alle de virksomheder, der henhører under aftalens eller overenskomstens anvendelsesområde |
| --- | --- |

—

forsikringspligten for alle de virksomheder, der henhører under aftalens eller overenskomstens anvendelsesområde

| — | behovet for at udjævne prisen over varigheden af cyklussen for den dækkede økonomiske sektor med henblik på at korrelere prisstigninger i forbindelse med økonomiske kriser i en branche. |
| --- | --- |

—

behovet for at udjævne prisen over varigheden af cyklussen for den dækkede økonomiske sektor med henblik på at korrelere prisstigninger i forbindelse med økonomiske kriser i en branche.

| (54) | CTIP vurderer endvidere, at de overenskomstbestemte ordninger for supplerende socialsikring udgør lønninger for lønmodtagerne og derfor ikke kan pålægges selskabsskat. Derfor bør bestemmelsen om supplerende skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver ikke opfattes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(54)

CTIP vurderer endvidere, at de overenskomstbestemte ordninger for supplerende socialsikring udgør lønninger for lønmodtagerne og derfor ikke kan pålægges selskabsskat. Derfor bør bestemmelsen om supplerende skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver ikke opfattes som statsstøtte.

| (55) | CTIP og FNMF fremhæver endvidere den anden foranstaltnings forenelighed med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), idet den sigter mod at fremme udviklingen af markedet for pension og livsforsikring uden at ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(55)

CTIP og FNMF fremhæver endvidere den anden foranstaltnings forenelighed med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), idet den sigter mod at fremme udviklingen af markedet for pension og livsforsikring uden at ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (56) | Derudover henviser CTIP til Domstolens dom i Albany-sagen (23), idet det præciseres, at de overenskomstbestemte ordninger for socialsikring med obligatorisk deltagelse er tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. Det ville være i strid med forsikringsselskabernes mission om at tjene en almindelig økonomisk interesse at pålægge et forsikringsselskab selskabsskat for tiltag i forbindelse med overenskomstbestemte ordninger for socialsikring. |
| --- | --- |

(56)

Derudover henviser CTIP til Domstolens dom i Albany-sagen (23), idet det præciseres, at de overenskomstbestemte ordninger for socialsikring med obligatorisk deltagelse er tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. Det ville være i strid med forsikringsselskabernes mission om at tjene en almindelig økonomisk interesse at pålægge et forsikringsselskab selskabsskat for tiltag i forbindelse med overenskomstbestemte ordninger for socialsikring.

V.   FRANKRIGS BEMÆRKNINGER

| (57) | For så vidt angår støttens følger for de enkelte forbrugere, bekræfter de franske myndigheder, at disse følger vil blive sikret gennem den konkurrenceprægede karakter af markedet for supplerende sygeforsikringer og selve foranstaltningens økonomi. |
| --- | --- |

(57)

For så vidt angår støttens følger for de enkelte forbrugere, bekræfter de franske myndigheder, at disse følger vil blive sikret gennem den konkurrenceprægede karakter af markedet for supplerende sygeforsikringer og selve foranstaltningens økonomi.

| (58) | Antallet af aktører på markedet vil ikke blot være højt (24), men forhandlingsnettene vil også være mange og forskelligartede (generelle forsikringsagenter, mæglere, lønmodtagere hos forsikringsselskaber, direkte salg via internettet osv.). Sektorens konkurrenceprægede karakter vil endvidere blive garanteret af l’Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (ACAM). |
| --- | --- |

(58)

Antallet af aktører på markedet vil ikke blot være højt (24), men forhandlingsnettene vil også være mange og forskelligartede (generelle forsikringsagenter, mæglere, lønmodtagere hos forsikringsselskaber, direkte salg via internettet osv.). Sektorens konkurrenceprægede karakter vil endvidere blive garanteret af l’Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (ACAM).

| (59) | Markedskræfterne bør således sikre, at fordelen overføres til forbrugerne i form af en nedsættelse af forsikringstagerens finansielle bidrag, uden at det er nødvendigt at iværksætte en mekanisme for obligatorisk omfordeling af den skattemæssige besparelse. Derudover sikrer økonomien i foranstaltningen, at de forbrugerkategorier, der opnår fordelen, er dem, der er udelukket fra en supplerende sundhedsforsikring på grund af deres alder eller økonomiske formående. |
| --- | --- |

(59)

Markedskræfterne bør således sikre, at fordelen overføres til forbrugerne i form af en nedsættelse af forsikringstagerens finansielle bidrag, uden at det er nødvendigt at iværksætte en mekanisme for obligatorisk omfordeling af den skattemæssige besparelse. Derudover sikrer økonomien i foranstaltningen, at de forbrugerkategorier, der opnår fordelen, er dem, der er udelukket fra en supplerende sundhedsforsikring på grund af deres alder eller økonomiske formående.

| (60) | For så vidt angår spørgsmålet om en eventuel forskelsbehandling til fordel for bestemte selskaber, præciserer Frankrig, at tærskelværdierne skaber et incitament for forsikringsselskaberne til at sikre gensidig fordeling af den »dårlige risiko«, der er forbundet med de pågældende personers alder eller økonomiske formående, i deres portefølje. |
| --- | --- |

(60)

For så vidt angår spørgsmålet om en eventuel forskelsbehandling til fordel for bestemte selskaber, præciserer Frankrig, at tærskelværdierne skaber et incitament for forsikringsselskaberne til at sikre gensidig fordeling af den »dårlige risiko«, der er forbundet med de pågældende personers alder eller økonomiske formående, i deres portefølje.

| (61) | En utilstrækkelig procentdel eller et utilstrækkeligt antal solidariske og ansvarlige policer vil ikke gøre det muligt at nå målet om gensidig fordeling, og hvis disse tærskelværdier ikke eksisterer, vil de fastlagte fritagelser for de pågældende selskaber udmunde i en dødvægtseffekt. Hvis man udelukkende sætter sin lid til konkurrencen (uden at fastlægge tærskelværdier), vil det blot overføre den skattemæssige fordel til den endelige forbruger og gøre det muligt for forsikringsselskaberne at bevare deres markedsandel uden at øge dækningsgraden. Den dobbelte tærskelværdi (procentdel eller absolut værdi) vil således være et uundværligt element i at øge dækningsgraden for de befolkningskategorier, der på nuværende tidspunkt ikke er dækket. |
| --- | --- |

(61)

En utilstrækkelig procentdel eller et utilstrækkeligt antal solidariske og ansvarlige policer vil ikke gøre det muligt at nå målet om gensidig fordeling, og hvis disse tærskelværdier ikke eksisterer, vil de fastlagte fritagelser for de pågældende selskaber udmunde i en dødvægtseffekt. Hvis man udelukkende sætter sin lid til konkurrencen (uden at fastlægge tærskelværdier), vil det blot overføre den skattemæssige fordel til den endelige forbruger og gøre det muligt for forsikringsselskaberne at bevare deres markedsandel uden at øge dækningsgraden. Den dobbelte tærskelværdi (procentdel eller absolut værdi) vil således være et uundværligt element i at øge dækningsgraden for de befolkningskategorier, der på nuværende tidspunkt ikke er dækket.

| (62) | I en sammenhæng med konstante prisstigninger på supplerende sundhedsforsikringer ville der være tale om ægte national solidaritet, hvis man foreslog et skattemæssigt incitament for disse befolkningskategorier. |
| --- | --- |

(62)

I en sammenhæng med konstante prisstigninger på supplerende sundhedsforsikringer ville der være tale om ægte national solidaritet, hvis man foreslog et skattemæssigt incitament for disse befolkningskategorier.

| (63) | De franske myndigheder hævder først og fremmest, at skattebestemmelsen ikke som helhed skal betragtes som støtte. Klassificeringen som statsstøtte bør være forbeholdt den del af foranstaltningen, der ikke vil være berettiget som følge af den pågældende forsikringsaktivitets særlige karakter i henhold til tilsynsstandarderne. |
| --- | --- |

(63)

De franske myndigheder hævder først og fremmest, at skattebestemmelsen ikke som helhed skal betragtes som støtte. Klassificeringen som statsstøtte bør være forbeholdt den del af foranstaltningen, der ikke vil være berettiget som følge af den pågældende forsikringsaktivitets særlige karakter i henhold til tilsynsstandarderne.

| (64) | Udpegelsespolicernes særlige kendetegn, der har at gøre med betydelige prismæssige begrænsninger, udvælgelse af risici og forvaltning, vil gøre disse policer særlig følsomme over for risici i forbindelse med udsving i erstatningernes størrelse og antal i forhold til de oprindelige skøn og retfærdiggør således fuldt ud en særlig forsigtig hensættelsesordning. |
| --- | --- |

(64)

Udpegelsespolicernes særlige kendetegn, der har at gøre med betydelige prismæssige begrænsninger, udvælgelse af risici og forvaltning, vil gøre disse policer særlig følsomme over for risici i forbindelse med udsving i erstatningernes størrelse og antal i forhold til de oprindelige skøn og retfærdiggør således fuldt ud en særlig forsigtig hensættelsesordning.

| (65) | Dels angår de risici, der imødegås af udpegelsespolicer, som tegnes som led i kollektive brancheoverenskomster, en del af befolkningen, der specifikt er forbundet med en branche og således er særlig følsomme over for konjunkturnedgange, der rammer denne sektor. Forventningen på lang sigt om disse konjunkturer gør det således nødvendigt at udjævne udpegelsesresultaterne på lang sigt. |
| --- | --- |

(65)

Dels angår de risici, der imødegås af udpegelsespolicer, som tegnes som led i kollektive brancheoverenskomster, en del af befolkningen, der specifikt er forbundet med en branche og således er særlig følsomme over for konjunkturnedgange, der rammer denne sektor. Forventningen på lang sigt om disse konjunkturer gør det således nødvendigt at udjævne udpegelsesresultaterne på lang sigt.

| (66) | Dels vedrører udpegelsespolicerne i henhold til virksomhedsaftaler nødvendigvis en begrænset del af befolkningen, hvilket således retfærdiggør forhøjede indbetalingssatser som følge af betydelige udsving i erstatningernes størrelse og antal. |
| --- | --- |

(66)

Dels vedrører udpegelsespolicerne i henhold til virksomhedsaftaler nødvendigvis en begrænset del af befolkningen, hvilket således retfærdiggør forhøjede indbetalingssatser som følge af betydelige udsving i erstatningernes størrelse og antal.

| (67) | Skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver under tilpassede og styrkede vilkår, ud over den almindelige skattemæssige foranstaltning i henhold til artikel 39 d GB i CGI, er således berettiget på lovgivnings- og tilsynsplan. |
| --- | --- |

(67)

Skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver under tilpassede og styrkede vilkår, ud over den almindelige skattemæssige foranstaltning i henhold til artikel 39 d GB i CGI, er således berettiget på lovgivnings- og tilsynsplan.

| (68) | De franske myndigheder anfører dog, at det er meget vanskeligt præcis at begrunde de tilladte midler til disse tiltag som følge af de tekniske vanskeligheder, der er forbundet med at vurdere et »normalt« niveau for hensættelser til så specifikke risici. De franske myndigheder fastslår dog, at lofterne for fradragsberettigelse for hensættelser er blevet fastlagt i samråd med branchen. |
| --- | --- |

(68)

De franske myndigheder anfører dog, at det er meget vanskeligt præcis at begrunde de tilladte midler til disse tiltag som følge af de tekniske vanskeligheder, der er forbundet med at vurdere et »normalt« niveau for hensættelser til så specifikke risici. De franske myndigheder fastslår dog, at lofterne for fradragsberettigelse for hensættelser er blevet fastlagt i samråd med branchen.

| (69) | For så vidt angår støttens forenelighed med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), bekræfter Frankrig, at de tre betingelser i denne bestemmelse er opfyldt. For så vidt angår støttens sociale karakter, fastslår Frankrig, at de gruppeforsikringspolicer, der forhandles på plads som led i brancheoverenskomster, sikrer et højt niveau for gensidig fordeling af risici samt et lavere præmieniveau end på markedet for individuelle policer, idet lønmodtagerne og deres familie får adgang til øgede garantier. |
| --- | --- |

(69)

For så vidt angår støttens forenelighed med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), bekræfter Frankrig, at de tre betingelser i denne bestemmelse er opfyldt. For så vidt angår støttens sociale karakter, fastslår Frankrig, at de gruppeforsikringspolicer, der forhandles på plads som led i brancheoverenskomster, sikrer et højt niveau for gensidig fordeling af risici samt et lavere præmieniveau end på markedet for individuelle policer, idet lønmodtagerne og deres familie får adgang til øgede garantier.

| (70) | Som svar på Kommissionens argument om, at foranstaltningens sociale karakter ikke vil være fyldestgørende påvist, når man ser på tidspunktet for forsikringspolicens indgåelse, påpeger Frankrig, at tildelingen af støtten, inden forsikringsbegivenheden er opstået, er den eneste metode til at nå det forfulgte sociale mål. |
| --- | --- |

(70)

Som svar på Kommissionens argument om, at foranstaltningens sociale karakter ikke vil være fyldestgørende påvist, når man ser på tidspunktet for forsikringspolicens indgåelse, påpeger Frankrig, at tildelingen af støtten, inden forsikringsbegivenheden er opstået, er den eneste metode til at nå det forfulgte sociale mål.

| (71) | For så vidt angår overførslen af støtten til den endelige forbruger, fastlægger Frankrig først og fremmest en sondring mellem kollektive brancheoverenskomster og virksomhedsaftaler. Selv om førstnævnte reelt kan være kendetegnet ved en overrepræsentation af pensions- og livsforsikringsselskaber, vil markedet blive genstand for en fornyet dynamik, og andre forsikringsaktører vil begynde at interessere sig for dette marked. Der vil under alle omstændigheder være tale om reel konkurrence mellem pensions- og livsforsikringsselskaber, hvilket vil sikre maksimal virkning til fordel for forsikringstageren. For så vidt angår den anden kategori (virksomhedsaftaler), er der en meget stærk konkurrence mellem aftalerne, og man kan ikke tale om en monopolsituation til fordel for pensions- og livsforsikringsselskaberne. |
| --- | --- |

(71)

For så vidt angår overførslen af støtten til den endelige forbruger, fastlægger Frankrig først og fremmest en sondring mellem kollektive brancheoverenskomster og virksomhedsaftaler. Selv om førstnævnte reelt kan være kendetegnet ved en overrepræsentation af pensions- og livsforsikringsselskaber, vil markedet blive genstand for en fornyet dynamik, og andre forsikringsaktører vil begynde at interessere sig for dette marked. Der vil under alle omstændigheder være tale om reel konkurrence mellem pensions- og livsforsikringsselskaber, hvilket vil sikre maksimal virkning til fordel for forsikringstageren. For så vidt angår den anden kategori (virksomhedsaftaler), er der en meget stærk konkurrence mellem aftalerne, og man kan ikke tale om en monopolsituation til fordel for pensions- og livsforsikringsselskaberne.

| (72) | Ifølge de franske myndigheder kan samme logik anvendes, når nedsættelsen eller ændringen af priserne sker til fordel for virksomheden. Arbejdsgiverens deltagelse i finansieringen af garantien svarer til supplerende løn til medarbejderen/forsikringstageren og er således til fordel for denne. |
| --- | --- |

(72)

Ifølge de franske myndigheder kan samme logik anvendes, når nedsættelsen eller ændringen af priserne sker til fordel for virksomheden. Arbejdsgiverens deltagelse i finansieringen af garantien svarer til supplerende løn til medarbejderen/forsikringstageren og er således til fordel for denne.

| (73) | For så vidt angår tilstedeværelsen af en de facto-forskelsbehandling til fordel for pensions- og livsforsikringsselskaberne, præciserer Frankrig, at foranstaltningen sætter alle operatører på lige fod uanset deres vedtægter. Markedet for pension og livsforsikring vil ikke være i en monopolsituation til fordel for pensions- og livsforsikringsselskaberne og er således allerede nu kendetegnet ved en betydelig konkurrence mellem de vigtigste aktører. |
| --- | --- |

(73)

For så vidt angår tilstedeværelsen af en de facto-forskelsbehandling til fordel for pensions- og livsforsikringsselskaberne, præciserer Frankrig, at foranstaltningen sætter alle operatører på lige fod uanset deres vedtægter. Markedet for pension og livsforsikring vil ikke være i en monopolsituation til fordel for pensions- og livsforsikringsselskaberne og er således allerede nu kendetegnet ved en betydelig konkurrence mellem de vigtigste aktører.

| (74) | Frankrig minder endvidere om, at valget af forsikringsselskab (udpegelsesprocedure) henhører under arbejdsgiverens og personalerepræsentanternes ansvar. Gennemsigtigheden i og udbuddet af denne procedure vil finde sted under de sædvanlige vilkår på et marked, der er åbent for konkurrence. Udbuddet vil finde sted i form af indkaldelse af bud hos flere forsikringsselskaber på grundlag af udbudsbetingelser, der udarbejdes af arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

(74)

Frankrig minder endvidere om, at valget af forsikringsselskab (udpegelsesprocedure) henhører under arbejdsgiverens og personalerepræsentanternes ansvar. Gennemsigtigheden i og udbuddet af denne procedure vil finde sted under de sædvanlige vilkår på et marked, der er åbent for konkurrence. Udbuddet vil finde sted i form af indkaldelse af bud hos flere forsikringsselskaber på grundlag af udbudsbetingelser, der udarbejdes af arbejdsmarkedets parter.

| (75) | Frankrig vurderer i øvrigt, at den undersøgte foranstaltning under alle omstændigheder kan betragtes som støtte, der skal fremme udviklingen af visse økonomiske aktiviteter, og som ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, hvilket er i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Det påviste sociale mål med foranstaltningen vil dokumentere betydningen af udviklingen af markedet for pension og livsforsikring fremover. |
| --- | --- |

(75)

Frankrig vurderer i øvrigt, at den undersøgte foranstaltning under alle omstændigheder kan betragtes som støtte, der skal fremme udviklingen af visse økonomiske aktiviteter, og som ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, hvilket er i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Det påviste sociale mål med foranstaltningen vil dokumentere betydningen af udviklingen af markedet for pension og livsforsikring fremover.

| (76) | Ifølge de franske myndigheder sigter udviklingen af de pensions- og livsforsikringspolicer, der omfatter en udpegelsesprocedure, mod at fremme etableringen af ordninger for supplerende socialsikring, som er mere gunstige og i højere grad beskytter lønmodtagerne, idet de styrker social dialog og inddragelse af arbejdstagerne. |
| --- | --- |

(76)

Ifølge de franske myndigheder sigter udviklingen af de pensions- og livsforsikringspolicer, der omfatter en udpegelsesprocedure, mod at fremme etableringen af ordninger for supplerende socialsikring, som er mere gunstige og i højere grad beskytter lønmodtagerne, idet de styrker social dialog og inddragelse af arbejdstagerne.

| (77) | Endelig tilføjer Frankrig, at tillægsforsikringsydelser inden for pension og livsforsikring som led i udpegelsesproceduren kan betragtes som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse i henhold til EUF-traktatens artikel 106, stk. 2, navnlig når deltagelsen i ordningen er obligatorisk, og når der er tale om fælles forvaltning. |
| --- | --- |

(77)

Endelig tilføjer Frankrig, at tillægsforsikringsydelser inden for pension og livsforsikring som led i udpegelsesproceduren kan betragtes som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse i henhold til EUF-traktatens artikel 106, stk. 2, navnlig når deltagelsen i ordningen er obligatorisk, og når der er tale om fælles forvaltning.

| (78) | Den kollektive overenskomst, der fastlægger garantierne og udpeger forsikringsselskabet, kan gøres obligatorisk for alle lønmodtagere, tidligere lønmodtagere og retsefterfølgere i henhold til en udvidelsesprocedure (artikel L 911-3 og 911-4 i den franske lov om socialsikring) ved bekendtgørelse fra den kompetente minister. Det er denne bekendtgørelse, der bør opfattes som det dokument, hvormed en medlemsstat overdrager sine forpligtelser til offentlig tjeneste til en virksomhed. |
| --- | --- |

(78)

Den kollektive overenskomst, der fastlægger garantierne og udpeger forsikringsselskabet, kan gøres obligatorisk for alle lønmodtagere, tidligere lønmodtagere og retsefterfølgere i henhold til en udvidelsesprocedure (artikel L 911-3 og 911-4 i den franske lov om socialsikring) ved bekendtgørelse fra den kompetente minister. Det er denne bekendtgørelse, der bør opfattes som det dokument, hvormed en medlemsstat overdrager sine forpligtelser til offentlig tjeneste til en virksomhed.

| (79) | Frankrig erkender, at beløbet for kompensationen (den skattemæssige besparelse) for tjenesteydelsen af almindelig økonomisk interesse ikke overholder de betingelser, der er fastlagt i fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (25). Ikke desto mindre vurderer Frankrig, at disse betingelser ikke er tilpasset de særlige kendetegn ved de pågældende tiltag. Ifølge Frankrig er mekanismen med skattefradrag mere egnet og mere fleksibel end støtte på basis af en præcis evaluering af de supplerende udgifter til forvaltningen af den pågældende tjeneste. |
| --- | --- |

(79)

Frankrig erkender, at beløbet for kompensationen (den skattemæssige besparelse) for tjenesteydelsen af almindelig økonomisk interesse ikke overholder de betingelser, der er fastlagt i fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (25). Ikke desto mindre vurderer Frankrig, at disse betingelser ikke er tilpasset de særlige kendetegn ved de pågældende tiltag. Ifølge Frankrig er mekanismen med skattefradrag mere egnet og mere fleksibel end støtte på basis af en præcis evaluering af de supplerende udgifter til forvaltningen af den pågældende tjeneste.

VI.   FRANKRIGS BEMÆRKNINGER TIL TREDJEPARTERNES KOMMENTARER

| (80) | De franske myndigheder tager tredjeparternes bemærkninger til efterretning og svarer mere specifikt på bemærkningerne fra Fédération Française des Sociétés d’Assurance (FFSA). |
| --- | --- |

(80)

De franske myndigheder tager tredjeparternes bemærkninger til efterretning og svarer mere specifikt på bemærkningerne fra Fédération Française des Sociétés d’Assurance (FFSA).

| (81) | For så vidt angår skattefritagelsen for solidariske og ansvarlige policer, anfører de franske myndigheder, at sammensætningen af forsikringsselskabernes portefølje er ensartet, således at procentdelen af solidariske og ansvarlige forsikringspolicer i forhold til andre typer sygeforsikringspolicer i dag altid vil være ens i de tre store kategorier af forsikringsselskaber på markedet (virksomheder i henhold til den franske forsikringslov, gensidige selskaber i henhold til den franske lov om gensidige selskaber og pensions- og livsforsikringsselskaber i henhold til den franske lov om socialsikring). |
| --- | --- |

(81)

For så vidt angår skattefritagelsen for solidariske og ansvarlige policer, anfører de franske myndigheder, at sammensætningen af forsikringsselskabernes portefølje er ensartet, således at procentdelen af solidariske og ansvarlige forsikringspolicer i forhold til andre typer sygeforsikringspolicer i dag altid vil være ens i de tre store kategorier af forsikringsselskaber på markedet (virksomheder i henhold til den franske forsikringslov, gensidige selskaber i henhold til den franske lov om gensidige selskaber og pensions- og livsforsikringsselskaber i henhold til den franske lov om socialsikring).

| (82) | Med hensyn til de nye hensættelser til udjævningsreserver understreger Frankrig, at muligheden for at indgå aftaler med fagspecifik udpegelse er åben for alle operatører, både franske og udenlandske, der er aktive på markedet for supplerende pensioner og livsforsikringer. |
| --- | --- |

(82)

Med hensyn til de nye hensættelser til udjævningsreserver understreger Frankrig, at muligheden for at indgå aftaler med fagspecifik udpegelse er åben for alle operatører, både franske og udenlandske, der er aktive på markedet for supplerende pensioner og livsforsikringer.

| (83) | Frankrig tilføjer endelig, at pensions- og livsforsikringsselskaberne ikke har en monopolsituation, og at der således ikke er tale om en diskriminerende fordel. Den kendsgerning, at åbningen af markedet for konkurrence sker langsomt og gradvist, skyldes en historisk faktor, men drager ikke den eksisterende konkurrence mellem pensions- og livsforsikringsselskaberne i tvivl. Den kendsgerning, at pensions- og livsforsikringsselskaberne i højere grad er specialiserede i denne sektor, er ikke tilstrækkelig til, at det kan konkluderes, at der er tale om forskelsbehandling. |
| --- | --- |

(83)

Frankrig tilføjer endelig, at pensions- og livsforsikringsselskaberne ikke har en monopolsituation, og at der således ikke er tale om en diskriminerende fordel. Den kendsgerning, at åbningen af markedet for konkurrence sker langsomt og gradvist, skyldes en historisk faktor, men drager ikke den eksisterende konkurrence mellem pensions- og livsforsikringsselskaberne i tvivl. Den kendsgerning, at pensions- og livsforsikringsselskaberne i højere grad er specialiserede i denne sektor, er ikke tilstrækkelig til, at det kan konkluderes, at der er tale om forskelsbehandling.

VII.   SUPPLERENDE OPLYSNINGER INDSENDT AF FRANKRIG EFTER SUSPENSIONEN AF PROCEDUREN

| (84) | I løbet af undersøgelsesproceduren har Kommissionens tjenestegrene foreslået Frankrig flere muligheder for at gøre støtteordningerne forenelige med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2. |
| --- | --- |

(84)

I løbet af undersøgelsesproceduren har Kommissionens tjenestegrene foreslået Frankrig flere muligheder for at gøre støtteordningerne forenelige med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2.

| (85) | For så vidt angår den første foranstaltning (fritagelse for selskabsskat og CET for administrationsaktiviteter i tilknytning til solidariske og ansvarlige forsikringspolicer), blev følgende muligheder foreslået:






  — | For at sikre, at det andet kriterium (reel overførsel af fordelen) er opfyldt, blev Frankrig foreslået at lade sig inspirere af den støtteordning, som Kommissionen tidligere havde godkendt for supplerende sundhedsforsikring for franske funktionærer (N 911/06), en ordning med skattelempelser for individuelle forbrugere, eller en hvilken som helst ordning, der gør det muligt at sikre reel virkning af støtten. |
| --- | --- | --- |

(85)

For så vidt angår den første foranstaltning (fritagelse for selskabsskat og CET for administrationsaktiviteter i tilknytning til solidariske og ansvarlige forsikringspolicer), blev følgende muligheder foreslået:

—

For at sikre, at det andet kriterium (reel overførsel af fordelen) er opfyldt, blev Frankrig foreslået at lade sig inspirere af den støtteordning, som Kommissionen tidligere havde godkendt for supplerende sundhedsforsikring for franske funktionærer (N 911/06), en ordning med skattelempelser for individuelle forbrugere, eller en hvilken som helst ordning, der gør det muligt at sikre reel virkning af støtten.

| — | Med henblik på at undgå forskelsbehandling blev de franske myndigheder opfordret til at undersøge mekanismen med tærskelværdier igen. |
| --- | --- |

—

Med henblik på at undgå forskelsbehandling blev de franske myndigheder opfordret til at undersøge mekanismen med tærskelværdier igen.

| (86) | Ved skrivelse af 27. maj 2010 meddelte Frankrig dog, at man havde besluttet at bevare den anmeldte støtteordning uændret, og bekræftede sin analyse, i henhold til hvilken de anmeldte ordninger var forenelige med det indre marked efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a). |
| --- | --- |

(86)

Ved skrivelse af 27. maj 2010 meddelte Frankrig dog, at man havde besluttet at bevare den anmeldte støtteordning uændret, og bekræftede sin analyse, i henhold til hvilken de anmeldte ordninger var forenelige med det indre marked efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a).

| (87) | I samme skrivelse tilføjede Frankrig, at supplerende sundhedsforsikringspolicer er et produkt, der gør forsikringstagerne loyale, og som gør det muligt derefter til samme forsikringstagere at tilbyde mere indbringende produkter i lighed med livsforsikringspolicer. For at skabe loyale kunder vil markedsaktørerne således blive tilskyndet til at udøve en attraktiv prispolitik. Under disse vilkår vil den skattemæssige fordel, som et selskab har opnået, og som det har ladet komme til udtryk i forsikringstagernes bidrag, have den direkte virkning, at selskabet vil tilpasse priserne til konkurrenternes og således sikre en virkning til fordel for alle forsikringstagere. |
| --- | --- |

(87)

I samme skrivelse tilføjede Frankrig, at supplerende sundhedsforsikringspolicer er et produkt, der gør forsikringstagerne loyale, og som gør det muligt derefter til samme forsikringstagere at tilbyde mere indbringende produkter i lighed med livsforsikringspolicer. For at skabe loyale kunder vil markedsaktørerne således blive tilskyndet til at udøve en attraktiv prispolitik. Under disse vilkår vil den skattemæssige fordel, som et selskab har opnået, og som det har ladet komme til udtryk i forsikringstagernes bidrag, have den direkte virkning, at selskabet vil tilpasse priserne til konkurrenternes og således sikre en virkning til fordel for alle forsikringstagere.

| (88) | Vedrørende den anden foranstaltning (supplerende skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver) har Kommissionens tjenestegrene foreslået Frankrig følgende muligheder:






  — | For at sikre, at det andet kriterium (reel overførsel af fordelen) er opfyldt, blev Frankrig foreslået at lade sig inspirere af den støtteordning, som Kommissionen tidligere havde godkendt for supplerende sundhedsforsikring for franske funktionærer (N 911/06), en ordning med skattelempelser for individuelle forbrugere, eller en hvilken som helst ordning, der gør det muligt at sikre reel virkning af støtten. |
| --- | --- | --- |

(88)

Vedrørende den anden foranstaltning (supplerende skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver) har Kommissionens tjenestegrene foreslået Frankrig følgende muligheder:

—

For at sikre, at det andet kriterium (reel overførsel af fordelen) er opfyldt, blev Frankrig foreslået at lade sig inspirere af den støtteordning, som Kommissionen tidligere havde godkendt for supplerende sundhedsforsikring for franske funktionærer (N 911/06), en ordning med skattelempelser for individuelle forbrugere, eller en hvilken som helst ordning, der gør det muligt at sikre reel virkning af støtten.

| — | Med henblik på at undgå forskelsbehandling blev de franske myndigheder opfordret til at overveje at indføre en obligatorisk og gennemsigtig mekanisme for udbud i forbindelse med tildeling af udpegelsespolicer. |
| --- | --- |

—

Med henblik på at undgå forskelsbehandling blev de franske myndigheder opfordret til at overveje at indføre en obligatorisk og gennemsigtig mekanisme for udbud i forbindelse med tildeling af udpegelsespolicer.

| (89) | Som for den første foranstaltning besluttede Frankrig imidlertid at bevare den anmeldte støtteordning til fordel for udvikling af kollektive pensions- og livsforsikringstiltag. |
| --- | --- |

(89)

Som for den første foranstaltning besluttede Frankrig imidlertid at bevare den anmeldte støtteordning til fordel for udvikling af kollektive pensions- og livsforsikringstiltag.

| (90) | I sin skrivelse af 27. maj 2010 bekræftede Frankrig på ny den særlig bindende karakter af udpegelsen, som skulle retfærdiggøre en særlig forsigtig hensættelsesordning. Det er således kun i meget begrænset omfang, at hensættelser til udjævningsreserver kan opfattes som statsstøtte, og at deres forenelighed med det indre marked bør undersøges. |
| --- | --- |

(90)

I sin skrivelse af 27. maj 2010 bekræftede Frankrig på ny den særlig bindende karakter af udpegelsen, som skulle retfærdiggøre en særlig forsigtig hensættelsesordning. Det er således kun i meget begrænset omfang, at hensættelser til udjævningsreserver kan opfattes som statsstøtte, og at deres forenelighed med det indre marked bør undersøges.

VIII.   VURDERING AF STØTTEN

VIII.1.   Fritagelse for selskabsskat og CET for administrationsaktiviteter i tilknytning til solidariske og ansvarlige forsikringspolicer

| (91) | Under henvisning til Domstolens retspraksis i Albany-sagen (26) bekræfter CTIP, at de branchespecifikke overenskomstbestemte ordninger som følge af deres karakter og formål ikke falder ind under EU’s konkurrenceretlige bestemmelser. |
| --- | --- |

(91)

Under henvisning til Domstolens retspraksis i Albany-sagen (26) bekræfter CTIP, at de branchespecifikke overenskomstbestemte ordninger som følge af deres karakter og formål ikke falder ind under EU’s konkurrenceretlige bestemmelser.

| (92) | Kommissionen bemærker dog, at den foranstaltning, som førnævnte retspraksis er rettet mod, hovedsagelig vedrører lovbestemt obligatorisk tilslutning for industrivirksomheder til en erhvervspensionsfond, der har enerettighed. I denne henseende skal det bemærkes, at fritagelsesordningen i forbindelse med den første foranstaltning ligeledes er rettet mod individuelle policer samt gruppeforsikringspolicer med frivillig deltagelse. Derudover indskriver de gruppeforsikringspolicer med obligatorisk deltagelse, som er mål for foranstaltningen, sig i arbejdsmarkedets parters frie valg til at indgå sådanne kollektive overenskomster og ikke i en retlig forpligtelse til at indgå sådanne aftaler eller tiltræde en erhvervspensionsfond eller en tværfaglig erhvervspensionsfond, som det var tilfældet i Albany-sagen. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen bemærker dog, at den foranstaltning, som førnævnte retspraksis er rettet mod, hovedsagelig vedrører lovbestemt obligatorisk tilslutning for industrivirksomheder til en erhvervspensionsfond, der har enerettighed. I denne henseende skal det bemærkes, at fritagelsesordningen i forbindelse med den første foranstaltning ligeledes er rettet mod individuelle policer samt gruppeforsikringspolicer med frivillig deltagelse. Derudover indskriver de gruppeforsikringspolicer med obligatorisk deltagelse, som er mål for foranstaltningen, sig i arbejdsmarkedets parters frie valg til at indgå sådanne kollektive overenskomster og ikke i en retlig forpligtelse til at indgå sådanne aftaler eller tiltræde en erhvervspensionsfond eller en tværfaglig erhvervspensionsfond, som det var tilfældet i Albany-sagen.

| (93) | Domstolens dom bekræfter dernæst, at ordningerne for imødegåelse af risici, der supplerer det lovbestemte socialsikringssystem som det, der i sagen blev meddelt af de franske myndigheder, er underkastet konkurrencereglerne, og at de fonde, der udgør sådanne ordninger, svarer til virksomhedsbegrebet i henhold til EUF-traktatens artikel 101 ff. (27). |
| --- | --- |

(93)

Domstolens dom bekræfter dernæst, at ordningerne for imødegåelse af risici, der supplerer det lovbestemte socialsikringssystem som det, der i sagen blev meddelt af de franske myndigheder, er underkastet konkurrencereglerne, og at de fonde, der udgør sådanne ordninger, svarer til virksomhedsbegrebet i henhold til EUF-traktatens artikel 101 ff. (27).

| (94) | Kommissionen vurderer således, at forsikringsordningen under den første foranstaltning ikke falder uden for traktatens konkurrenceretlige bestemmelser og navnlig bestemmelserne om forbud mod statsstøtte. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen vurderer således, at forsikringsordningen under den første foranstaltning ikke falder uden for traktatens konkurrenceretlige bestemmelser og navnlig bestemmelserne om forbud mod statsstøtte.

| (95) | Socialsikringen (den obligatoriske sygeforsikringsordning) godtgør kun en del af udgifterne til sundhedsplejen for forsikringstagere under socialsikringen. De supplerende sundhedsforsikringer dækker således den del af ydelserne, der ikke finansieres af den obligatoriske sygeforsikringsordning. |
| --- | --- |

(95)

Socialsikringen (den obligatoriske sygeforsikringsordning) godtgør kun en del af udgifterne til sundhedsplejen for forsikringstagere under socialsikringen. De supplerende sundhedsforsikringer dækker således den del af ydelserne, der ikke finansieres af den obligatoriske sygeforsikringsordning.

| (96) | Markedet for supplerende sundhedsforsikringer omfatter hovedsagelig følgende tre grupper aktører:






  — | gensidige selskaber og sammenslutninger af gensidige selskaber, der reguleres af den franske lov om gensidige selskaber |
| --- | --- | --- |

(96)

Markedet for supplerende sundhedsforsikringer omfatter hovedsagelig følgende tre grupper aktører:

—

gensidige selskaber og sammenslutninger af gensidige selskaber, der reguleres af den franske lov om gensidige selskaber

| — | pensions- og livsforsikringsselskaber, der reguleres af den franske lov om socialsikring |
| --- | --- |

—

pensions- og livsforsikringsselskaber, der reguleres af den franske lov om socialsikring

| — | forsikringsselskaber, der reguleres af den franske forsikringslov. |
| --- | --- |

—

forsikringsselskaber, der reguleres af den franske forsikringslov.

| (97) | Ifølge en skrivelse fra de franske myndigheder af 21. december 2007 er der 263 forsikringsselskaber, 66 pensions- og livsforsikringsselskaber og 1 201 gensidige selskaber på markedet for supplerende sundhedsforsikringer. De franske myndigheder anfører endvidere, at de 20 største aktører på markedet i 2006 kun havde en markedsandel på 35 %, hvor ingen af aktørerne havde en markedsandel på over 4 %, og endvidere at 65 % af markedet bestod af aktører, der havde en markedsandel på under 1 % (28). |
| --- | --- |

(97)

Ifølge en skrivelse fra de franske myndigheder af 21. december 2007 er der 263 forsikringsselskaber, 66 pensions- og livsforsikringsselskaber og 1 201 gensidige selskaber på markedet for supplerende sundhedsforsikringer. De franske myndigheder anfører endvidere, at de 20 største aktører på markedet i 2006 kun havde en markedsandel på 35 %, hvor ingen af aktørerne havde en markedsandel på over 4 %, og endvidere at 65 % af markedet bestod af aktører, der havde en markedsandel på under 1 % (28).

| (98) | Ifølge officielle tal fra 2009 udgjorde antallet af aktører på dette marked ved udgangen af 2008 kun 876, og tallet har været konstant faldende siden 2001 (tallet var i 2008 faldet med 48 % i forhold til 2001) (29). Der var 748 gensidige selskaber, 92 forsikringsselskaber og 36 pensions- og livsforsikringsselskaber. |
| --- | --- |

(98)

Ifølge officielle tal fra 2009 udgjorde antallet af aktører på dette marked ved udgangen af 2008 kun 876, og tallet har været konstant faldende siden 2001 (tallet var i 2008 faldet med 48 % i forhold til 2001) (29). Der var 748 gensidige selskaber, 92 forsikringsselskaber og 36 pensions- og livsforsikringsselskaber.

| (99) | Ifølge en nylig analyse foretaget af den franske konkurrencemyndighed ligger de største markedsandele på markedet for individuelle supplerende sundhedsforsikringer hos Mutuelle Générale de l’Education Nationale — MGEN (med en markedsandel på 7,7 %), det gensidige forsikringsselskab Groupama (30) (med en markedsandel på 6,7 %) og forsikringsselskabet Swiss Life (med en markedsandel på 4 %) (31). |
| --- | --- |

(99)

Ifølge en nylig analyse foretaget af den franske konkurrencemyndighed ligger de største markedsandele på markedet for individuelle supplerende sundhedsforsikringer hos Mutuelle Générale de l’Education Nationale — MGEN (med en markedsandel på 7,7 %), det gensidige forsikringsselskab Groupama (30) (med en markedsandel på 6,7 %) og forsikringsselskabet Swiss Life (med en markedsandel på 4 %) (31).

| (100) | Når det gælder markedet for supplerende gruppeforsikringer, tilhører de største markedsandele forsikringsselskabet Axa (med en markedsandel på 17,51 %), gruppen af pensions- og livsforsikringsselskaber Malakoff-Médéric (med en markedsandel på 8,7 %) og enheden AG2R-La Mondiale-Prémalliance (32) (med en markedsandel på 6,9 %) (33). |
| --- | --- |

(100)

Når det gælder markedet for supplerende gruppeforsikringer, tilhører de største markedsandele forsikringsselskabet Axa (med en markedsandel på 17,51 %), gruppen af pensions- og livsforsikringsselskaber Malakoff-Médéric (med en markedsandel på 8,7 %) og enheden AG2R-La Mondiale-Prémalliance (32) (med en markedsandel på 6,9 %) (33).

| (101) | Til trods for opfordringer til de franske myndigheder har Kommissionen ikke modtaget nærmere oplysninger om strukturen i markedet for supplerende sundhedsforsikringer, f.eks. vedrørende grupper af gensidige selskaber, gensidige selskaber, sammenslutninger af gensidige selskaber og pensions- og livsforsikringsselskaber. Derudover har de franske myndigheder til trods for Kommissionens opfordringer ikke kunnet fremsende statistikker over solidariske og ansvarlige policer (hverken på globalt plan eller for de enkelte kategorier af markedsaktører). Statistikkerne i tabellen i henholdsvis betragtning 102 og 103 vedrører således hele markedet for supplerende sundhedsforsikringer, herunder de policer, der ikke opfylder de betingelser, som gør det muligt at modtage støtte under den anmeldte foranstaltning. I en rapport, der blev offentliggjort af den franske revisionsret (Cour des Comptes) i 2008 (34), fremhæves i øvrigt de betydelige statistiske mangler med hensyn til supplerende forsikring, for så vidt angår antal forsikringstagere, deres fordeling på de forskellige kategorier af forsikringsselskaber og de forskellige typer policer (individuel police, frivillig gruppepolice og obligatorisk gruppepolice) samt beløbet for de udgifter, der blev godtgjort, fordelt på husholdnings- og indtægtskategorier. I henhold til analyser foretaget af den nationale konkurrencemyndighed forekommer dette marked imidlertid opsplittet eller endda meget opsplittet, for så vidt angår individuelle policer (35), som dog kun udgør et undermarked i forbindelse med den første anmeldte foranstaltning. |
| --- | --- |

(101)

Til trods for opfordringer til de franske myndigheder har Kommissionen ikke modtaget nærmere oplysninger om strukturen i markedet for supplerende sundhedsforsikringer, f.eks. vedrørende grupper af gensidige selskaber, gensidige selskaber, sammenslutninger af gensidige selskaber og pensions- og livsforsikringsselskaber. Derudover har de franske myndigheder til trods for Kommissionens opfordringer ikke kunnet fremsende statistikker over solidariske og ansvarlige policer (hverken på globalt plan eller for de enkelte kategorier af markedsaktører). Statistikkerne i tabellen i henholdsvis betragtning 102 og 103 vedrører således hele markedet for supplerende sundhedsforsikringer, herunder de policer, der ikke opfylder de betingelser, som gør det muligt at modtage støtte under den anmeldte foranstaltning. I en rapport, der blev offentliggjort af den franske revisionsret (Cour des Comptes) i 2008 (34), fremhæves i øvrigt de betydelige statistiske mangler med hensyn til supplerende forsikring, for så vidt angår antal forsikringstagere, deres fordeling på de forskellige kategorier af forsikringsselskaber og de forskellige typer policer (individuel police, frivillig gruppepolice og obligatorisk gruppepolice) samt beløbet for de udgifter, der blev godtgjort, fordelt på husholdnings- og indtægtskategorier. I henhold til analyser foretaget af den nationale konkurrencemyndighed forekommer dette marked imidlertid opsplittet eller endda meget opsplittet, for så vidt angår individuelle policer (35), som dog kun udgør et undermarked i forbindelse med den første anmeldte foranstaltning.

| (102) | Mellem 2001 og 2007 udviklede denne sektor sig voldsomt, hvilket fremgår af tabellen sidst i denne betragtning (36). Disse selskabers samlede omsætning nåede op på 27,4 mia. EUR i 2007, hvilket er en stigning på 55,8 % i forhold til 2001 eller en gennemsnitlig årlig stigning på 7,6 %. Omsætningen i 2008 var på over 29 mia. EUR, hvilket er en stigning på 6 % i forhold til 2007 (37).

  Udvikling i de supplerende forsikringsselskabers omsætning 2001-2007










  (mia. EUR) |
| --- | --- |
| | Gensidige selskaber | Pensions- og livsforsikringsselskaber | Forsikringsselskaber | I alt |
| 2001 | 10,6 | 3,3 | 3,7 | 17,6 |
| 2007 | 16,0 | 4,7 | 6,7 | 27,4 |
| 2001-2007 | +50,5 % | +43,15 % | +82,13 % | +55,8 % |

(102)

Mellem 2001 og 2007 udviklede denne sektor sig voldsomt, hvilket fremgår af tabellen sidst i denne betragtning (36). Disse selskabers samlede omsætning nåede op på 27,4 mia. EUR i 2007, hvilket er en stigning på 55,8 % i forhold til 2001 eller en gennemsnitlig årlig stigning på 7,6 %. Omsætningen i 2008 var på over 29 mia. EUR, hvilket er en stigning på 6 % i forhold til 2007 (37).

Udvikling i de supplerende forsikringsselskabers omsætning 2001-2007

(mia. EUR)

Gensidige selskaber

Pensions- og livsforsikringsselskaber

Forsikringsselskaber

I alt

2001

10,6

3,3

3,7

17,6

2007

16,0

4,7

6,7

27,4

2001-2007

+50,5 %

+43,15 %

+82,13 %

+55,8 %

| (103) | Ifølge de tal, som de franske myndigheder har fremsendt, er fordelingen mellem individuelle policer og gruppepolicer som følger (tal for 2004): | Pensions- og livsforsikringsselskaber | Gensidige selskaber | Forsikringsselskaber |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gruppeforsikringspolicer | 38 % | 33 % | 29 % |
| Individuelle forsikringspolicer | 6 % | 67 % | 27 % |
| Gruppeforsikringspolicer + individuelle forsikringspolicer | 18 % | 54 % | 28 % |

(103)

Ifølge de tal, som de franske myndigheder har fremsendt, er fordelingen mellem individuelle policer og gruppepolicer som følger (tal for 2004):

Pensions- og livsforsikringsselskaber

Gensidige selskaber

Forsikringsselskaber

Gruppeforsikringspolicer

38 %

33 %

29 %

Individuelle forsikringspolicer

6 %

67 %

27 %

Gruppeforsikringspolicer + individuelle forsikringspolicer

18 %

54 %

28 %

| (104) | De gensidige selskaber og sammenslutningerne af gensidige selskaber tegner overvejende individuelle forsikringspolicer, mens pensions- og livsforsikringsselskaberne overvejende tegner gruppeforsikringspolicer (virksomheds- eller branchepolicer). Forsikringsselskaberne har derimod en mere balanceret portefølje. |
| --- | --- |

(104)

De gensidige selskaber og sammenslutningerne af gensidige selskaber tegner overvejende individuelle forsikringspolicer, mens pensions- og livsforsikringsselskaberne overvejende tegner gruppeforsikringspolicer (virksomheds- eller branchepolicer). Forsikringsselskaberne har derimod en mere balanceret portefølje.

| (105) | Befolkningens dækning er i øvrigt steget betydeligt, nemlig fra 84 % i 1996 til 92,8 % i 2006. Der er 32-38 millioner forsikringstagere i de gensidige selskaber, 13 millioner i forsikringsselskaberne og 11 millioner i pensions- og livsforsikringsselskaberne, hvortil kommer 4 millioner forsikringstagere inden for CMU-C (grundlæggende sygeforsikringsdækning), som tilbyder en gratis tillægsdækning til de dårligst stillede. Det betyder, at 7-8 % af de franske statsborgere i dag ikke har nogen tillægsdækning (38). |
| --- | --- |

(105)

Befolkningens dækning er i øvrigt steget betydeligt, nemlig fra 84 % i 1996 til 92,8 % i 2006. Der er 32-38 millioner forsikringstagere i de gensidige selskaber, 13 millioner i forsikringsselskaberne og 11 millioner i pensions- og livsforsikringsselskaberne, hvortil kommer 4 millioner forsikringstagere inden for CMU-C (grundlæggende sygeforsikringsdækning), som tilbyder en gratis tillægsdækning til de dårligst stillede. Det betyder, at 7-8 % af de franske statsborgere i dag ikke har nogen tillægsdækning (38).

| (106) | I henhold til artikel 107 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(106)

I henhold til artikel 107 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (107) | En foranstaltning udgør således statsstøtte, hvis følgende betingelser alle er opfyldt, nemlig: 1) den pågældende foranstaltning giver en fordel 2) ved hjælp af statsmidler, 3) denne fordel er selektiv, og 4) den pågældende foranstaltning fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(107)

En foranstaltning udgør således statsstøtte, hvis følgende betingelser alle er opfyldt, nemlig: 1) den pågældende foranstaltning giver en fordel 2) ved hjælp af statsmidler, 3) denne fordel er selektiv, og 4) den pågældende foranstaltning fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (108) | Der er ingen tvivl om, at fritagelser eller fradrag for selskabsskat og CET, der består i at fjerne eller reducere en udgift, som de pågældende virksomheder normalt skal afholde, udgør en fordel for deres modtagere (39). I den forbindelse udgør skattefritagelser eller -fradrag således økonomiske fordele. |
| --- | --- |

(108)

Der er ingen tvivl om, at fritagelser eller fradrag for selskabsskat og CET, der består i at fjerne eller reducere en udgift, som de pågældende virksomheder normalt skal afholde, udgør en fordel for deres modtagere (39). I den forbindelse udgør skattefritagelser eller -fradrag således økonomiske fordele.

| (109) | For så vidt angår CTIP’s henvisning til en eventuel offentlig tjeneste, bemærker Kommissionen, at de betingelser, der blev identificeret i Altmark-sagen (40) (for i visse tilfælde at udelukke, at tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse klassificeres som statsstøtte), ikke er opfyldt i denne sag (jf. navnlig betragtning 144 — den tredje betingelse i Altmark-sagen er faktisk fravær af overkompensation). Der er således ganske rigtigt tale om en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(109)

For så vidt angår CTIP’s henvisning til en eventuel offentlig tjeneste, bemærker Kommissionen, at de betingelser, der blev identificeret i Altmark-sagen (40) (for i visse tilfælde at udelukke, at tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse klassificeres som statsstøtte), ikke er opfyldt i denne sag (jf. navnlig betragtning 144 — den tredje betingelse i Altmark-sagen er faktisk fravær af overkompensation). Der er således ganske rigtigt tale om en økonomisk fordel.

| (110) | Disse fordele tildeles af den franske stat, der hermed frasiger sig at modtage skatteindtægter. Fordelen tildeles således ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

(110)

Disse fordele tildeles af den franske stat, der hermed frasiger sig at modtage skatteindtægter. Fordelen tildeles således ved hjælp af statsmidler.

| (111) | Denne foranstaltning har endvidere selektiv karakter. Den selektive karakter beror dels på begrænsningen af den pågældende foranstaltning til en økonomisk sektor, nemlig forsikringsbranchen, og dels dens begrænsning inden for denne branche til en specifik type policer (undersektor). I denne henseende skal det først konstateres, at selskabsskatten er en skat, hvis anvendelsesområde dækker samtlige selskaber, uanset i hvilken sektor de opererer. En fritagelse for denne skat, som udelukkende gælder forsikringsbranchen, er således en fravigelse fra den almindelige selskabsskatteordning, der er til specifik fordel for visse virksomheder. Det samme gælder fritagelsen for CET. Den pågældende fritagelse er i øvrigt inden for forsikringsbranchen ligeledes til fordel for tegnelsen af bestemte sygeforsikringspolicer, i dette tilfælde solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer. Foranstaltningen er således til fordel for operatører, der er bundet af »solidariske« policer, på bekostning af operatører, der er bundet af »klassiske« policer. |
| --- | --- |

(111)

Denne foranstaltning har endvidere selektiv karakter. Den selektive karakter beror dels på begrænsningen af den pågældende foranstaltning til en økonomisk sektor, nemlig forsikringsbranchen, og dels dens begrænsning inden for denne branche til en specifik type policer (undersektor). I denne henseende skal det først konstateres, at selskabsskatten er en skat, hvis anvendelsesområde dækker samtlige selskaber, uanset i hvilken sektor de opererer. En fritagelse for denne skat, som udelukkende gælder forsikringsbranchen, er således en fravigelse fra den almindelige selskabsskatteordning, der er til specifik fordel for visse virksomheder. Det samme gælder fritagelsen for CET. Den pågældende fritagelse er i øvrigt inden for forsikringsbranchen ligeledes til fordel for tegnelsen af bestemte sygeforsikringspolicer, i dette tilfælde solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer. Foranstaltningen er således til fordel for operatører, der er bundet af »solidariske« policer, på bekostning af operatører, der er bundet af »klassiske« policer.

| (112) | Ud over den kendsgerning, at forsikringsbranchen er genstand for samhandel i EU, skal det endelig bemærkes, at når en medlemsstat yder støtte til en virksomhed, kan den indenlandske produktion derved blive opretholdt eller forøget med den konsekvens, at chancerne for de virksomheder, der er etableret i de øvrige medlemsstater, for at eksportere deres produkter til denne medlemsstats marked herved formindskes (41). |
| --- | --- |

(112)

Ud over den kendsgerning, at forsikringsbranchen er genstand for samhandel i EU, skal det endelig bemærkes, at når en medlemsstat yder støtte til en virksomhed, kan den indenlandske produktion derved blive opretholdt eller forøget med den konsekvens, at chancerne for de virksomheder, der er etableret i de øvrige medlemsstater, for at eksportere deres produkter til denne medlemsstats marked herved formindskes (41).

| (113) | De pågældende virksomheders stilling vil derfor blive styrket i forbindelse med samhandel i EU. Denne foranstaltning kan dermed skabe konkurrenceforvridninger og påvirke samhandelen i EU. |
| --- | --- |

(113)

De pågældende virksomheders stilling vil derfor blive styrket i forbindelse med samhandel i EU. Denne foranstaltning kan dermed skabe konkurrenceforvridninger og påvirke samhandelen i EU.

| (114) | Det skal således konkluderes, at den første foranstaltning rent faktisk udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Frankrig bestrider ikke denne klassificering. |
| --- | --- |

(114)

Det skal således konkluderes, at den første foranstaltning rent faktisk udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Frankrig bestrider ikke denne klassificering.

| (115) | Idet den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte, skal der foretages en analyse af dens forenelighed med det indre marked. De franske myndigheder mener, at den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a). |
| --- | --- |

(115)

Idet den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte, skal der foretages en analyse af dens forenelighed med det indre marked. De franske myndigheder mener, at den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a).

| (116) | Traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), lyder som følger: »Forenelige med det indre marked er: a) støtte af social karakter til enkelte forbrugere, forudsat at den ydes uden forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse«. |
| --- | --- |

(116)

Traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), lyder som følger: »Forenelige med det indre marked er: a) støtte af social karakter til enkelte forbrugere, forudsat at den ydes uden forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse«.

| (117) | En statsstøtteforanstaltning anses for at være forenelig med det indre marked i henhold til denne bestemmelse, når følgende tre betingelser er opfyldt:






  1) | Støtten skal være af social karakter |
| --- | --- | --- |

(117)

En statsstøtteforanstaltning anses for at være forenelig med det indre marked i henhold til denne bestemmelse, når følgende tre betingelser er opfyldt:

1)

Støtten skal være af social karakter

| 2) | Støtten skal ydes til de enkelte forbrugere |
| --- | --- |

2)

Støtten skal ydes til de enkelte forbrugere

| 3) | Støtten skal ydes uden forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse. |
| --- | --- |

3)

Støtten skal ydes uden forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse.

| (118) | Det skal først og fremmest præciseres, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, fraviger princippet om forbud mod statsstøtte som fastlagt i artikel 107, stk. 1, og således skal fortolkes restriktivt (42). |
| --- | --- |

(118)

Det skal først og fremmest præciseres, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, fraviger princippet om forbud mod statsstøtte som fastlagt i artikel 107, stk. 1, og således skal fortolkes restriktivt (42).

| (119) | For så vidt angår nærmere bestemt anvendelsesområdet for EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), skal det imidlertid bemærkes, at Kommissionens beslutningspraksis ikke udelukker, at støtten ydes til en formidler, der forpligter sig til at fordele den til de enkelte forbrugere (43). Den etablerede mekanisme skal dog i et sådant tilfælde sikre en reel overførsel til den endelige forbruger. |
| --- | --- |

(119)

For så vidt angår nærmere bestemt anvendelsesområdet for EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), skal det imidlertid bemærkes, at Kommissionens beslutningspraksis ikke udelukker, at støtten ydes til en formidler, der forpligter sig til at fordele den til de enkelte forbrugere (43). Den etablerede mekanisme skal dog i et sådant tilfælde sikre en reel overførsel til den endelige forbruger.

| (120) | Ifølge Kommissionen synes foranstaltningens sociale karakter (første kriterium) i det store hele påvist, i den udstrækning formålet er at opveje en ulempe for personer, som på grund af deres alder, helbredstilstand eller økonomiske formående finder det vanskeligt at opnå en supplerende sygeforsikringsdækning. Artikel 207 i CGI fastlægger kriterier af social karakter, der skal opfyldes af forsikringsselskaberne for at opnå støtteberettigelse under foranstaltningen (44). Disse kriterier indfører minimumsprocentdele af visse udsatte befolkningsgrupper, herunder personer med lav indkomst eller ældre, i de pågældende selskabers forsikringsportefølje. Det foreløbige forslag til dekret, som de franske myndigheder fremsendte, og som fastlægger visse vilkår for prisgraduering i henhold til forsikringstagernes sociale situation (45), bekræfter foranstaltningens sociale karakter til fordel for udsatte befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

(120)

Ifølge Kommissionen synes foranstaltningens sociale karakter (første kriterium) i det store hele påvist, i den udstrækning formålet er at opveje en ulempe for personer, som på grund af deres alder, helbredstilstand eller økonomiske formående finder det vanskeligt at opnå en supplerende sygeforsikringsdækning. Artikel 207 i CGI fastlægger kriterier af social karakter, der skal opfyldes af forsikringsselskaberne for at opnå støtteberettigelse under foranstaltningen (44). Disse kriterier indfører minimumsprocentdele af visse udsatte befolkningsgrupper, herunder personer med lav indkomst eller ældre, i de pågældende selskabers forsikringsportefølje. Det foreløbige forslag til dekret, som de franske myndigheder fremsendte, og som fastlægger visse vilkår for prisgraduering i henhold til forsikringstagernes sociale situation (45), bekræfter foranstaltningens sociale karakter til fordel for udsatte befolkningsgrupper.

| (121) | Til gengæld har Kommissionens undersøgelse af foranstaltningen ikke givet anledning til at konstatere, at støtten reelt er til fordel for de enkelte forbrugere (andet kriterium). |
| --- | --- |

(121)

Til gengæld har Kommissionens undersøgelse af foranstaltningen ikke givet anledning til at konstatere, at støtten reelt er til fordel for de enkelte forbrugere (andet kriterium).

| (122) | Ifølge de franske myndigheder er den støtte, der tildeles virksomhederne, indirekte til fordel for de enkelte forbrugere. Den stærke konkurrence på markedet for supplerende sundhedsforsikringer sikrer angiveligt, at den støtte, som virksomhederne modtager, overføres til forbrugeren i forbindelse med fastsættelsen af de præmiebeløb, der opkræves fra forbrugeren. |
| --- | --- |

(122)

Ifølge de franske myndigheder er den støtte, der tildeles virksomhederne, indirekte til fordel for de enkelte forbrugere. Den stærke konkurrence på markedet for supplerende sundhedsforsikringer sikrer angiveligt, at den støtte, som virksomhederne modtager, overføres til forbrugeren i forbindelse med fastsættelsen af de præmiebeløb, der opkræves fra forbrugeren.

| (123) | I denne henseende skal det bemærkes, at den fritagelse, som Frankrig anvender på afgiften på solidariske sygeforsikringspolicer, af Kommissionen blev klassificeret som statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a) (46). Der var faktisk ingen tvivl om, at skattefritagelsen i dette tilfælde først og fremmest var til fordel for de enkelte forbrugere, som reelt oppebar udgifterne ved skatten. Skattebeløbet udgjorde en bestanddel af præmiernes beløb, og fritagelsen for skat i forbindelse med solidariske policer nedbragte præmierne tilsvarende. |
| --- | --- |

(123)

I denne henseende skal det bemærkes, at den fritagelse, som Frankrig anvender på afgiften på solidariske sygeforsikringspolicer, af Kommissionen blev klassificeret som statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a) (46). Der var faktisk ingen tvivl om, at skattefritagelsen i dette tilfælde først og fremmest var til fordel for de enkelte forbrugere, som reelt oppebar udgifterne ved skatten. Skattebeløbet udgjorde en bestanddel af præmiernes beløb, og fritagelsen for skat i forbindelse med solidariske policer nedbragte præmierne tilsvarende.

| (124) | I den foreliggende sag ydes støtten ikke i form af en skattefritagelse, der er indirekte proportionel med forsikringstagerens præmiebeløb, men gennem en fritagelse for selskabsskat, der beregnes på grundlag af forsikringsselskabets overskud fordelt på samtlige de forsikringstagere, der har tegnet en solidarisk og ansvarlig police. |
| --- | --- |

(124)

I den foreliggende sag ydes støtten ikke i form af en skattefritagelse, der er indirekte proportionel med forsikringstagerens præmiebeløb, men gennem en fritagelse for selskabsskat, der beregnes på grundlag af forsikringsselskabets overskud fordelt på samtlige de forsikringstagere, der har tegnet en solidarisk og ansvarlig police.

| (125) | Den reelle overførsel til den endelige forbruger af selskabsskattefritagelsen er mildest talt usikker. Dels er Kommissionen ikke i besiddelse af dokumentation for, at selskabsskatten (og fritagelsen for en sådan skat) reelt overføres til den endelige forbruger på det pågældende marked. En ny rapport fra den franske revisionsret har desuden afsløret tilstedeværelsen af meget betydelige stigninger i fortjenstmargenerne inden for forsikringsbranchen i de seneste år (fra 12 % i 2003 til 23 % i 2007) (47). I denne sammenhæng med betydelige stigninger i fortjenstmargenerne er det vanskeligt at konkludere, at der eksisterer en markedsmekanisme, som sikrer, at fordelen ved fritagelsen for selskabsskat reelt overføres til de endelige forbrugere. |
| --- | --- |

(125)

Den reelle overførsel til den endelige forbruger af selskabsskattefritagelsen er mildest talt usikker. Dels er Kommissionen ikke i besiddelse af dokumentation for, at selskabsskatten (og fritagelsen for en sådan skat) reelt overføres til den endelige forbruger på det pågældende marked. En ny rapport fra den franske revisionsret har desuden afsløret tilstedeværelsen af meget betydelige stigninger i fortjenstmargenerne inden for forsikringsbranchen i de seneste år (fra 12 % i 2003 til 23 % i 2007) (47). I denne sammenhæng med betydelige stigninger i fortjenstmargenerne er det vanskeligt at konkludere, at der eksisterer en markedsmekanisme, som sikrer, at fordelen ved fritagelsen for selskabsskat reelt overføres til de endelige forbrugere.

| (126) | CTIP hævder i øvrigt, at en del af overskuddet skal hensættes til reserver for at overholde kravene om solvensmargen, og det vil således ikke være usædvanligt, at i det mindste en del af fordelen tjener til helt eller delvist at dække den årlige stigning i kravene til solvensmargen. I henhold til dette argument ville foranstaltningen nærmere give anledning til øget overskud for forsikringsselskaberne end faldende priser for imødegåelse af de pågældende risici for forbrugerne. |
| --- | --- |

(126)

CTIP hævder i øvrigt, at en del af overskuddet skal hensættes til reserver for at overholde kravene om solvensmargen, og det vil således ikke være usædvanligt, at i det mindste en del af fordelen tjener til helt eller delvist at dække den årlige stigning i kravene til solvensmargen. I henhold til dette argument ville foranstaltningen nærmere give anledning til øget overskud for forsikringsselskaberne end faldende priser for imødegåelse af de pågældende risici for forbrugerne.

| (127) | Endelig skal det bemærkes, at Kommissionens vurdering berøres ikke af Frankrigs argument om, at supplerende sundhedsforsikringspolicer er et produkt, der gør forsikringstagerne loyale over for forsikringsselskaberne, som således vil blive tilskyndet til at udøve en attraktiv prispolitik. Det skal da også bemærkes, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), indeholder et krav om, at fordelen reelt skal overføre til de enkelte forbrugere. Den blotte kendsgerning, at der findes et incitament til at overføre en del af fordelen til de endelige forbrugere, er således ikke tilstrækkelig til at opfylde kravet om en reel overførsel. |
| --- | --- |

(127)

Endelig skal det bemærkes, at Kommissionens vurdering berøres ikke af Frankrigs argument om, at supplerende sundhedsforsikringspolicer er et produkt, der gør forsikringstagerne loyale over for forsikringsselskaberne, som således vil blive tilskyndet til at udøve en attraktiv prispolitik. Det skal da også bemærkes, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), indeholder et krav om, at fordelen reelt skal overføre til de enkelte forbrugere. Den blotte kendsgerning, at der findes et incitament til at overføre en del af fordelen til de endelige forbrugere, er således ikke tilstrækkelig til at opfylde kravet om en reel overførsel.

| (128) | Kommissionen vurderer således, at foranstaltningen ikke garanterer en reel overførsel af fordelen til de endelige forbrugere som krævet i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a). |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen vurderer således, at foranstaltningen ikke garanterer en reel overførsel af fordelen til de endelige forbrugere som krævet i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a).

| (129) | I Kommissionens undersøgelse konkluderes det endvidere, at betingelsen om ikke-forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse ikke er opfyldt (tredje kriterium). For at vurdere, om betingelsen er opfyldt, må Kommissionen efterprøve, om forbrugerne som anført af Frankrig drager fordel af den pågældende støtte, uanset hvilken produkt- eller tjenesteudbyder der måtte opfylde det sociale kriterium, og at der ikke er tale om nogen hindring for adgangen til de pågældende markeder for de forsikringsselskaber, der er etableret i EU (48). Ud over de betingelser, der er knyttet til de støtteberettigede policetyper, skal virksomheder, der ønsker at modtage støtte under ordningen, overholde tærskelværdier angående antallet (120 000/150 000 policer) og procentdelen (85 %/93 %) af solidariske og ansvarlige policer i deres porteføljer af supplerende sundhedsforsikringspolicer. |
| --- | --- |

(129)

I Kommissionens undersøgelse konkluderes det endvidere, at betingelsen om ikke-forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse ikke er opfyldt (tredje kriterium). For at vurdere, om betingelsen er opfyldt, må Kommissionen efterprøve, om forbrugerne som anført af Frankrig drager fordel af den pågældende støtte, uanset hvilken produkt- eller tjenesteudbyder der måtte opfylde det sociale kriterium, og at der ikke er tale om nogen hindring for adgangen til de pågældende markeder for de forsikringsselskaber, der er etableret i EU (48). Ud over de betingelser, der er knyttet til de støtteberettigede policetyper, skal virksomheder, der ønsker at modtage støtte under ordningen, overholde tærskelværdier angående antallet (120 000/150 000 policer) og procentdelen (85 %/93 %) af solidariske og ansvarlige policer i deres porteføljer af supplerende sundhedsforsikringspolicer.

| (130) | De franske myndigheder mener, at disse tærskelværdier skaber et incitament til massiv udvikling af denne type policer ved at sikre gensidig fordeling af den »dårlige risiko«, der er forbundet med forsikringstagerens alder eller økonomiske formående, i deres portefølje, og at de endvidere er nødvendige for at undgå, at den skattemæssige fordel angår en for lille andel af selskabernes aktiviteter, samt for at nå målene om solidaritet og gensidig fordeling. Forfølgelsen af foranstaltningens sociale mål kan kun sikres ved en mekanisme, der pålægger forsikringsselskaberne i deres portefølje af sygeforsikringspolicer at have et minimumsantal af eller en betydelig procentdel solidariske og ansvarlige policer. I fravær af denne tærskelværdi vil ingen bestemmelse sikre en stigning i dækningen af de befolkningskategorier, der på nuværende tidspunkt ikke er dækket, og skattefritagelserne vil blot udmunde i en dødvægtseffekt for forsikringsselskaberne. Tærskelværdien som procentdel vil gøre det muligt for små selskaber, der nærmest udelukkende beskæftiger sig med denne type policer uden at nå en kvantitativ tærskelværdi, at få gavn af foranstaltningen, hvorimod tærskelværdierne som absolut værdi vil gøre det muligt for de selskaber, der tilbyder et betydeligt antal af denne type policer (uden at der udelukkende er tale om denne type) at få gavn af foranstaltningen. |
| --- | --- |

(130)

De franske myndigheder mener, at disse tærskelværdier skaber et incitament til massiv udvikling af denne type policer ved at sikre gensidig fordeling af den »dårlige risiko«, der er forbundet med forsikringstagerens alder eller økonomiske formående, i deres portefølje, og at de endvidere er nødvendige for at undgå, at den skattemæssige fordel angår en for lille andel af selskabernes aktiviteter, samt for at nå målene om solidaritet og gensidig fordeling. Forfølgelsen af foranstaltningens sociale mål kan kun sikres ved en mekanisme, der pålægger forsikringsselskaberne i deres portefølje af sygeforsikringspolicer at have et minimumsantal af eller en betydelig procentdel solidariske og ansvarlige policer. I fravær af denne tærskelværdi vil ingen bestemmelse sikre en stigning i dækningen af de befolkningskategorier, der på nuværende tidspunkt ikke er dækket, og skattefritagelserne vil blot udmunde i en dødvægtseffekt for forsikringsselskaberne. Tærskelværdien som procentdel vil gøre det muligt for små selskaber, der nærmest udelukkende beskæftiger sig med denne type policer uden at nå en kvantitativ tærskelværdi, at få gavn af foranstaltningen, hvorimod tærskelværdierne som absolut værdi vil gøre det muligt for de selskaber, der tilbyder et betydeligt antal af denne type policer (uden at der udelukkende er tale om denne type) at få gavn af foranstaltningen.

| (131) | Kommissionen konstaterer først og fremmest, at de franske myndigheder hverken har kunnet stille præcise oplysninger til rådighed om den aktuelle fordeling af solidariske og ansvarlige policer mellem de forskellige markedsaktører eller om antallet og procentdelen af disse policer i deres porteføljer. Af Kommissionens analyse fremgår det dog, at de gensidige selskaber og sammenslutningerne af gensidige selskaber juridisk er forpligtede til udelukkende at tilbyde solidariske policer (49). I praksis fremgår det endvidere, at pensions- og livsforsikringsselskaberne er underlagt samme forpligtelse. De gensidige selskaber og pensions- og livsforsikringsselskaberne skal således stadig opfylde tærskelværdikriteriet som procentdel, hvorimod de forsikringsselskaber, der kun i begrænset omfang er til stede på markedet for solidariske policer og ønsker at beskæftige sig hermed, kan få problemer med at opfylde tærskelværdikriterierne (både som procentdel og i absolutte værdier) og således opnå skattefritagelser. Det gælder nærmere bestemt forsikringsselskaber, der i forvejen har en betydelig portefølje af »klassiske« supplerende sundhedsforsikringspolicer, som ikke opfylder kriterierne for at blive vurderet som solidariske policer. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen konstaterer først og fremmest, at de franske myndigheder hverken har kunnet stille præcise oplysninger til rådighed om den aktuelle fordeling af solidariske og ansvarlige policer mellem de forskellige markedsaktører eller om antallet og procentdelen af disse policer i deres porteføljer. Af Kommissionens analyse fremgår det dog, at de gensidige selskaber og sammenslutningerne af gensidige selskaber juridisk er forpligtede til udelukkende at tilbyde solidariske policer (49). I praksis fremgår det endvidere, at pensions- og livsforsikringsselskaberne er underlagt samme forpligtelse. De gensidige selskaber og pensions- og livsforsikringsselskaberne skal således stadig opfylde tærskelværdikriteriet som procentdel, hvorimod de forsikringsselskaber, der kun i begrænset omfang er til stede på markedet for solidariske policer og ønsker at beskæftige sig hermed, kan få problemer med at opfylde tærskelværdikriterierne (både som procentdel og i absolutte værdier) og således opnå skattefritagelser. Det gælder nærmere bestemt forsikringsselskaber, der i forvejen har en betydelig portefølje af »klassiske« supplerende sundhedsforsikringspolicer, som ikke opfylder kriterierne for at blive vurderet som solidariske policer.

| (132) | I den forbindelse vil tærskelværdierne således uanset forsikringsselskabet ikke føre til en tilsvarende indsats og vil ikke have nogen tilskyndende virkning på de forsikringsselskaber, der allerede opfylder tærskelværdikriterierne (særlig gensidige selskaber, sammenslutninger af gensidige selskaber og pensions- og livsforsikringsselskaber). I modsætning til, hvad Frankrig hævder, vil indførelsen af tærskelværdier således ikke forhindre en eventuel dødvægtseffekt. |
| --- | --- |

(132)

I den forbindelse vil tærskelværdierne således uanset forsikringsselskabet ikke føre til en tilsvarende indsats og vil ikke have nogen tilskyndende virkning på de forsikringsselskaber, der allerede opfylder tærskelværdikriterierne (særlig gensidige selskaber, sammenslutninger af gensidige selskaber og pensions- og livsforsikringsselskaber). I modsætning til, hvad Frankrig hævder, vil indførelsen af tærskelværdier således ikke forhindre en eventuel dødvægtseffekt.

| (133) | Det er Kommissionens vurdering, at disse tærskelværdier blot vil medføre en forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse. Tærsklerne synes således at udelukke en række selskaber fra fritagelsen, selv om sådanne selskaber måtte udbyde de solidariske og ansvarlige policer, som de franske myndigheder ønsker at støtte. Tærsklerne synes endvidere at kunne være til fordel for de selskaber, der allerede er til stede på markedet, og kunne udgøre en hindring for adgangen til de pågældende markeder, idet visse aktører måske ikke vil kunne eller vil frygte ikke at kunne overholde tærsklerne. |
| --- | --- |

(133)

Det er Kommissionens vurdering, at disse tærskelværdier blot vil medføre en forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse. Tærsklerne synes således at udelukke en række selskaber fra fritagelsen, selv om sådanne selskaber måtte udbyde de solidariske og ansvarlige policer, som de franske myndigheder ønsker at støtte. Tærsklerne synes endvidere at kunne være til fordel for de selskaber, der allerede er til stede på markedet, og kunne udgøre en hindring for adgangen til de pågældende markeder, idet visse aktører måske ikke vil kunne eller vil frygte ikke at kunne overholde tærsklerne.

| (134) | Endelig er det sandsynligt, at støttebeløbet er forskelligt fra forsikringsselskab til forsikringsselskab afhængigt af overskuddet af de pågældende tiltag, hvilket ikke vil være i overensstemmelse med kravet om, at forbrugerne skal drage fordel af støtten, uanset hvilken produkt- eller tjenesteudbyder der måtte opfylde det sociale kriterium (50). |
| --- | --- |

(134)

Endelig er det sandsynligt, at støttebeløbet er forskelligt fra forsikringsselskab til forsikringsselskab afhængigt af overskuddet af de pågældende tiltag, hvilket ikke vil være i overensstemmelse med kravet om, at forbrugerne skal drage fordel af støtten, uanset hvilken produkt- eller tjenesteudbyder der måtte opfylde det sociale kriterium (50).

| (135) | Det skal således konkluderes, at den støtteordning, der er anmeldt af Frankrig til fordel for udviklingen af solidariske og ansvarlige policer, ikke er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a). |
| --- | --- |

(135)

Det skal således konkluderes, at den støtteordning, der er anmeldt af Frankrig til fordel for udviklingen af solidariske og ansvarlige policer, ikke er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a).

| (136) | Frankrig påberåber sig ikke eksplicit andre bestemmelser vedrørende foreneligheden af statsstøtte, men det kan konstateres, at ingen af de forenelighedskriterier, der er fastlagt i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, finder anvendelse i indeværende sag. |
| --- | --- |

(136)

Frankrig påberåber sig ikke eksplicit andre bestemmelser vedrørende foreneligheden af statsstøtte, men det kan konstateres, at ingen af de forenelighedskriterier, der er fastlagt i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, finder anvendelse i indeværende sag.

| (137) | For så vidt angår bestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, ud over litra a), kan det konstateres, at forenelighedskriterierne i litra b) og c) naturligvis ikke finder anvendelse. |
| --- | --- |

(137)

For så vidt angår bestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, ud over litra a), kan det konstateres, at forenelighedskriterierne i litra b) og c) naturligvis ikke finder anvendelse.

| (138) | I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan en støtte betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(138)

I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan en støtte betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (139) | Ifølge FNMF vil støtten være beregnet til at fremme udviklingen af den supplerende sundhedsforsikringsdækning, der respekterer den solidariske og ansvarlige karakter, på betingelser, som ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Kommissionen har dog til trods for anmodninger herom til de franske myndigheder hverken modtaget statistiske oplysninger til støtte for anvendelsen af forenelighedskriteriet i foregående betragtning, vedrørende virkningen af de eksisterende skatteforanstaltninger på udbredelsen af solidariske og ansvarlige policer eller vedrørende forholdet mellem den supplerende fordel og de udgifter eller supplerende krav, der er forbundet med denne type policer. Kommissionen kan således ikke fastslå, at de nye fritagelser, der skal nå de beskrevne mål, er nødvendige og står i rimeligt forhold til målet. Under alle omstændigheder skal det konstateres, at fritagelsen for selskabsskat hverken er forbundet med gennemførelsen af investeringer eller oprettelsen af arbejdspladser eller specifikke projekter. Den er således en fungerende løbende lempelse af udgifterne, som udgør statsstøtte, og som ikke i henhold til en konstant praksis kan erklæres forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3. |
| --- | --- |

(139)

Ifølge FNMF vil støtten være beregnet til at fremme udviklingen af den supplerende sundhedsforsikringsdækning, der respekterer den solidariske og ansvarlige karakter, på betingelser, som ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Kommissionen har dog til trods for anmodninger herom til de franske myndigheder hverken modtaget statistiske oplysninger til støtte for anvendelsen af forenelighedskriteriet i foregående betragtning, vedrørende virkningen af de eksisterende skatteforanstaltninger på udbredelsen af solidariske og ansvarlige policer eller vedrørende forholdet mellem den supplerende fordel og de udgifter eller supplerende krav, der er forbundet med denne type policer. Kommissionen kan således ikke fastslå, at de nye fritagelser, der skal nå de beskrevne mål, er nødvendige og står i rimeligt forhold til målet. Under alle omstændigheder skal det konstateres, at fritagelsen for selskabsskat hverken er forbundet med gennemførelsen af investeringer eller oprettelsen af arbejdspladser eller specifikke projekter. Den er således en fungerende løbende lempelse af udgifterne, som udgør statsstøtte, og som ikke i henhold til en konstant praksis kan erklæres forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3.

| (140) | Endelig påberåber Frankrig sig ikke andre forenelighedskriterier i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3. |
| --- | --- |

(140)

Endelig påberåber Frankrig sig ikke andre forenelighedskriterier i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3.

| (141) | I henhold til CTIP har foranstaltninger, der er baseret på kollektive overenskomster og aftaler, såsom den aktuelle foranstaltning, til formål at afhjælpe utilstrækkelighederne i socialsikringen. Kommissionen bemærker, at CTIP ikke eksplicit nævner tilstedeværelsen af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, og Frankrig, som skal påvise den pågældende støttes forenelighed med traktaten, påberåber sig ikke EUF-traktatens artikel 106, stk. 2. Under disse omstændigheder kan Kommissionen ikke vurdere støttens forenelighed med EUF-traktatens artikel 106, stk. 2. Kommissionen bemærker i øvrigt følgende. |
| --- | --- |

(141)

I henhold til CTIP har foranstaltninger, der er baseret på kollektive overenskomster og aftaler, såsom den aktuelle foranstaltning, til formål at afhjælpe utilstrækkelighederne i socialsikringen. Kommissionen bemærker, at CTIP ikke eksplicit nævner tilstedeværelsen af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, og Frankrig, som skal påvise den pågældende støttes forenelighed med traktaten, påberåber sig ikke EUF-traktatens artikel 106, stk. 2. Under disse omstændigheder kan Kommissionen ikke vurdere støttens forenelighed med EUF-traktatens artikel 106, stk. 2. Kommissionen bemærker i øvrigt følgende.

| (142) | Det bestemmes i EUF-traktatens artikel 106, stk. 2, at virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, eller som har karakter af fiskale monopoler, er underkastet traktaternes bestemmelser, navnlig konkurrencereglerne, i det omfang anvendelsen af disse bestemmelser ikke retligt eller faktisk hindrer opfyldelsen af de særlige opgaver, som er betroet dem. Udviklingen af samhandelen må ikke påvirkes i et sådant omfang, at det strider mod Unionens interesse. |
| --- | --- |

(142)

Det bestemmes i EUF-traktatens artikel 106, stk. 2, at virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, eller som har karakter af fiskale monopoler, er underkastet traktaternes bestemmelser, navnlig konkurrencereglerne, i det omfang anvendelsen af disse bestemmelser ikke retligt eller faktisk hindrer opfyldelsen af de særlige opgaver, som er betroet dem. Udviklingen af samhandelen må ikke påvirkes i et sådant omfang, at det strider mod Unionens interesse.

| (143) | Det fremgår klart af Domstolens retspraksis, at med undtagelse af de sektorer, hvor der findes EU-regler på området, har medlemsstaterne vide skønsbeføjelser, hvad angår arten af de tjenesteydelser, der kan betegnes som værende af almindelig økonomisk interesse. Selv hvis det forudsættes, at det i dette tilfælde drejer sig om en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse (hvilket ikke påstås af Frankrig), kan det med hensyn til EUF-traktatens artikel 106, stk. 2, konstateres, at den kompensation, som udbetales til virksomheder, der har fået overdraget at udføre en offentlig tjeneste, ikke må overstige omkostningerne ved at levere den offentlige tjeneste under hensyntagen til indtægterne herved samt en rimelig fortjeneste for opfyldelsen af disse forpligtelser. |
| --- | --- |

(143)

Det fremgår klart af Domstolens retspraksis, at med undtagelse af de sektorer, hvor der findes EU-regler på området, har medlemsstaterne vide skønsbeføjelser, hvad angår arten af de tjenesteydelser, der kan betegnes som værende af almindelig økonomisk interesse. Selv hvis det forudsættes, at det i dette tilfælde drejer sig om en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse (hvilket ikke påstås af Frankrig), kan det med hensyn til EUF-traktatens artikel 106, stk. 2, konstateres, at den kompensation, som udbetales til virksomheder, der har fået overdraget at udføre en offentlig tjeneste, ikke må overstige omkostningerne ved at levere den offentlige tjeneste under hensyntagen til indtægterne herved samt en rimelig fortjeneste for opfyldelsen af disse forpligtelser.

| (144) | I den forbindelse er det tilstrækkeligt at konstatere, at den pågældende skatteforanstaltning ikke omfatter en mekanisme, der gør det muligt at udelukke en overkompensation i forhold til udgifterne for de pågældende operatører. Det skal konstateres, at støttebeløbet (skattefritagelser for de pågældende tiltag) ikke på nogen måde er forbundet med ekstraudgifter for forsikringsselskaberne. Det er heller ikke forbundet med de præmier, der betales af forsikringstagerne, eller antallet af policer. |
| --- | --- |

(144)

I den forbindelse er det tilstrækkeligt at konstatere, at den pågældende skatteforanstaltning ikke omfatter en mekanisme, der gør det muligt at udelukke en overkompensation i forhold til udgifterne for de pågældende operatører. Det skal konstateres, at støttebeløbet (skattefritagelser for de pågældende tiltag) ikke på nogen måde er forbundet med ekstraudgifter for forsikringsselskaberne. Det er heller ikke forbundet med de præmier, der betales af forsikringstagerne, eller antallet af policer.

| (145) | I den forbindelse konkluderer Kommissionen, at den pågældende foranstaltning under alle omstændigheder ikke kan erklæres forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 106, stk. 2. |
| --- | --- |

(145)

I den forbindelse konkluderer Kommissionen, at den pågældende foranstaltning under alle omstændigheder ikke kan erklæres forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 106, stk. 2.

VIII.2.   Skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver vedrørende visse supplerende gruppeforsikringspolicer

| (146) | Markedet for »pension og livsforsikring« omfatter tiltag, der skal forebygge og imødegå risikoen for død, risici for skade på legeme eller i forbindelse med svangerskab og barsel eller risici for uarbejdsdygtighed eller invaliditet eller arbejdsløshed (51) som supplement til det lovbestemte socialsikringssystem. |
| --- | --- |

(146)

Markedet for »pension og livsforsikring« omfatter tiltag, der skal forebygge og imødegå risikoen for død, risici for skade på legeme eller i forbindelse med svangerskab og barsel eller risici for uarbejdsdygtighed eller invaliditet eller arbejdsløshed (51) som supplement til det lovbestemte socialsikringssystem.

| (147) | Pensions- og livsforsikringsdækning sikrer:






  — | lettere adgang til lægehjælp ved at tildele supplerende godtgørelse for sundhedsudgifter i forbindelse med sygdom, svangerskab og barsel, ulykker osv. |
| --- | --- | --- |

(147)

Pensions- og livsforsikringsdækning sikrer:

—

lettere adgang til lægehjælp ved at tildele supplerende godtgørelse for sundhedsudgifter i forbindelse med sygdom, svangerskab og barsel, ulykker osv.

| — | fuld eller delvis opretholdelse af løn i forbindelse med arbejdsophør, invaliditet eller uarbejdsdygtighed |
| --- | --- |

—

fuld eller delvis opretholdelse af løn i forbindelse med arbejdsophør, invaliditet eller uarbejdsdygtighed

| — | garanteret kapital og pension til ægtefælle og børn i tilfælde af forsikringstagerens død |
| --- | --- |

—

garanteret kapital og pension til ægtefælle og børn i tilfælde af forsikringstagerens død

| — | supplerende finansielle midler i tilfælde af behov for pleje. |
| --- | --- |

—

supplerende finansielle midler i tilfælde af behov for pleje.

| (148) | Der findes tre typer virksomhedskategorier på dette marked: selskaber, der reguleres af den franske forsikringslov (forsikringsselskaber, gensidige forsikringsselskaber og bankfilialer), gensidige selskaber, der reguleres af den franske lov om gensidige selskaber, og pensions- og livsforsikringsselskaber, der reguleres af den franske lov om socialsikring. |
| --- | --- |

(148)

Der findes tre typer virksomhedskategorier på dette marked: selskaber, der reguleres af den franske forsikringslov (forsikringsselskaber, gensidige forsikringsselskaber og bankfilialer), gensidige selskaber, der reguleres af den franske lov om gensidige selskaber, og pensions- og livsforsikringsselskaber, der reguleres af den franske lov om socialsikring.

| (149) | Forsikringer i pensions- og livsforsikringsselskaber kan tegnes enten som gruppepolicer ved at deltage i en gruppepolice gennem arbejdsgiveren, en branche eller tværfagligt eller individuelt ved at henvende sig direkte til et forsikringsselskab eller et gensidigt selskab. |
| --- | --- |

(149)

Forsikringer i pensions- og livsforsikringsselskaber kan tegnes enten som gruppepolicer ved at deltage i en gruppepolice gennem arbejdsgiveren, en branche eller tværfagligt eller individuelt ved at henvende sig direkte til et forsikringsselskab eller et gensidigt selskab.

| (150) | I dag er et meget stort flertal af lønmodtagerne dækket af en gruppeforsikringspolice. Deltagelsen kan være obligatorisk eller frivillig. |
| --- | --- |

(150)

I dag er et meget stort flertal af lønmodtagerne dækket af en gruppeforsikringspolice. Deltagelsen kan være obligatorisk eller frivillig.

| (151) | En gruppeforsikringsordning er en del af et trevejsforhold:






  — | Arbejdsgiveren forpligter sig over for lønmodtagerne og tegner en forsikringspolice (52) |
| --- | --- | --- |

(151)

En gruppeforsikringsordning er en del af et trevejsforhold:

—

Arbejdsgiveren forpligter sig over for lønmodtagerne og tegner en forsikringspolice (52)

| — | Forsikringsselskabet dækker risikoen til gengæld for indkassering af bidrag |
| --- | --- |

—

Forsikringsselskabet dækker risikoen til gengæld for indkassering af bidrag

| — | Lønmodtagerne er de begunstigede. |
| --- | --- |

—

Lønmodtagerne er de begunstigede.

| (152) | Ifølge de franske myndigheders skøn for 2005 tegnede markedet for pension og livsforsikring sig for en årlig omsætning på 20 mia. EUR (individuelle forsikringer og gruppeforsikringer). Forsikringsselskaberne havde den største markedsandel med 71 % af de indkasserede bidrag, mens pensions- og livsforsikringsselskaberne havde en markedsandel på henholdsvis 21 % og 8 %. Det skal dog præciseres, at disse tal vedrører samtlige policekategorier i denne sektor: individuel police, gruppeforsikringspolice med frivillig deltagelse og gruppeforsikringspolice med obligatorisk deltagelse. |
| --- | --- |

(152)

Ifølge de franske myndigheders skøn for 2005 tegnede markedet for pension og livsforsikring sig for en årlig omsætning på 20 mia. EUR (individuelle forsikringer og gruppeforsikringer). Forsikringsselskaberne havde den største markedsandel med 71 % af de indkasserede bidrag, mens pensions- og livsforsikringsselskaberne havde en markedsandel på henholdsvis 21 % og 8 %. Det skal dog præciseres, at disse tal vedrører samtlige policekategorier i denne sektor: individuel police, gruppeforsikringspolice med frivillig deltagelse og gruppeforsikringspolice med obligatorisk deltagelse.

| (153) | De franske myndigheder mener i øvrigt, at markedet for policer med branchespecifik udpegelse (53) til imødegåelse af risici for død, uarbejdsdygtighed og invaliditet er på over 4 mia. EUR og omfatter stort set alle de pensions- og livsforsikringstiltag, der er dækket af pensions- og livsforsikringsselskaberne (4,2 mia. EUR), samt en del af forsikringsselskabernes og de gensidige selskabers gruppeforsikringspolicer. Der er dog ikke meddelt noget præcist tal for sidstnævntes markedsandel inden for udpegelsespolicer. |
| --- | --- |

(153)

De franske myndigheder mener i øvrigt, at markedet for policer med branchespecifik udpegelse (53) til imødegåelse af risici for død, uarbejdsdygtighed og invaliditet er på over 4 mia. EUR og omfatter stort set alle de pensions- og livsforsikringstiltag, der er dækket af pensions- og livsforsikringsselskaberne (4,2 mia. EUR), samt en del af forsikringsselskabernes og de gensidige selskabers gruppeforsikringspolicer. Der er dog ikke meddelt noget præcist tal for sidstnævntes markedsandel inden for udpegelsespolicer.

| (154) | Selv om Frankrig i sin meddelelse har erkendt, at foranstaltningen udgør statsstøtte, har landet efterfølgende bemærket, at mindst en del af foranstaltningen ikke bør opfattes som statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, som følge af udpegelsespolicernes særlige kendetegn (betydelige prismæssige begrænsninger, udvælgelse af risici og forvaltning), som angiveligt vil gøre disse policer særlig følsomme over for risici for udsving i erstatningernes størrelse og antal i forhold til de oprindelige skøn, hvilket således fuldt ud retfærdiggør en særlig forsigtig hensættelsesordning og således et højere skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver, uden at det giver anledning til tilstedeværelsen af en fordel. |
| --- | --- |

(154)

Selv om Frankrig i sin meddelelse har erkendt, at foranstaltningen udgør statsstøtte, har landet efterfølgende bemærket, at mindst en del af foranstaltningen ikke bør opfattes som statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, som følge af udpegelsespolicernes særlige kendetegn (betydelige prismæssige begrænsninger, udvælgelse af risici og forvaltning), som angiveligt vil gøre disse policer særlig følsomme over for risici for udsving i erstatningernes størrelse og antal i forhold til de oprindelige skøn, hvilket således fuldt ud retfærdiggør en særlig forsigtig hensættelsesordning og således et højere skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver, uden at det giver anledning til tilstedeværelsen af en fordel.

| (155) | Frankrig vurderer således, at skattefradraget for hensættelser til udjævningsreserver under tilpassede og styrkede vilkår, ud over den almindelige skatteforanstaltning i henhold til artikel 39 d GB i CGI, således er berettiget på lovgivnings- og tilsynsplan og ikke udgør en fordel. |
| --- | --- |

(155)

Frankrig vurderer således, at skattefradraget for hensættelser til udjævningsreserver under tilpassede og styrkede vilkår, ud over den almindelige skatteforanstaltning i henhold til artikel 39 d GB i CGI, således er berettiget på lovgivnings- og tilsynsplan og ikke udgør en fordel.

| (156) | Det skal derfor først og fremmest undersøges, om foranstaltningen giver anledning til tilstedeværelsen af en fordel for de pågældende forsikringsselskaber. |
| --- | --- |

(156)

Det skal derfor først og fremmest undersøges, om foranstaltningen giver anledning til tilstedeværelsen af en fordel for de pågældende forsikringsselskaber.

| (157) | I henhold til førnævnte lovs artikel 39, stk. 1, 5o, kan der ydes fradrag for »hensættelser til reserver, der skal sikre mod tab eller klart præciserede udgifter, og som igangværende begivenheder sandsynliggør, såfremt de reelt er konstateret i posteringerne for regnskabsåret«. I loven fastlægges der i visse tilfælde et fast fradrag for bestemte typer tiltag. Det gælder nærmere bestemt forsikrings- og genforsikringsområdet, hvor lovens artikel 39 d G til 39 d GD fastlægger specifikke regler inden for fradragsberettigelse for hensættelser med henblik på at tage hensyn til de særlige kendetegn ved forsikringsbranchen, hvis hovedaktivitet netop er at imødegå risici. For at fastlægge, om der er tale om en fordel, skal det således undersøges, om de tiltag, der er dækket af foranstaltningen, reelt medfører tab eller supplerende udgifter i henhold til førnævnte lovs artikel 39, stk. 1, 5o, i det omfang der er fastlagt i artikel 39 d. |
| --- | --- |

(157)

I henhold til førnævnte lovs artikel 39, stk. 1, 5o, kan der ydes fradrag for »hensættelser til reserver, der skal sikre mod tab eller klart præciserede udgifter, og som igangværende begivenheder sandsynliggør, såfremt de reelt er konstateret i posteringerne for regnskabsåret«. I loven fastlægges der i visse tilfælde et fast fradrag for bestemte typer tiltag. Det gælder nærmere bestemt forsikrings- og genforsikringsområdet, hvor lovens artikel 39 d G til 39 d GD fastlægger specifikke regler inden for fradragsberettigelse for hensættelser med henblik på at tage hensyn til de særlige kendetegn ved forsikringsbranchen, hvis hovedaktivitet netop er at imødegå risici. For at fastlægge, om der er tale om en fordel, skal det således undersøges, om de tiltag, der er dækket af foranstaltningen, reelt medfører tab eller supplerende udgifter i henhold til førnævnte lovs artikel 39, stk. 1, 5o, i det omfang der er fastlagt i artikel 39 d.

| (158) | Foreløbig skal princippet om, at karakteren og intensiteten af risici i forbindelse med erstatningernes størrelse og antal inden for sektoren for supplerende forsikring mod risiciene for død, uarbejdsdygtighed og invaliditet kan variere i forhold til de dækkede befolkningskategorier og dækningsformerne, accepteres (individuelle policer/gruppepolicer, frivillige/obligatoriske policer). |
| --- | --- |

(158)

Foreløbig skal princippet om, at karakteren og intensiteten af risici i forbindelse med erstatningernes størrelse og antal inden for sektoren for supplerende forsikring mod risiciene for død, uarbejdsdygtighed og invaliditet kan variere i forhold til de dækkede befolkningskategorier og dækningsformerne, accepteres (individuelle policer/gruppepolicer, frivillige/obligatoriske policer).

| (159) | Policer i henhold til virksomhedsaftaler, herunder udpegelsespolicer under sådanne aftaler, vedrører en begrænset del af befolkningen. De medfører en »spidsrisiko« (risiko vedrørende erstatningernes størrelse og antal i den pågældende virksomhed) uden altid at indebære en mulighed for gensidig fordeling over en stor befolkningsgruppe. Gruppepolicer, der retter sig mod en sektor (branche), vedrører derimod en større befolkningsgruppe og medfører således på forhånd en større grad af gensidig fordeling. For så vidt angår sidstnævnte type police, vil der ikke desto mindre være et kraftigt sammenfald mellem erstatningernes størrelse og antal og kriseperioder, der kan ramme en hel økonomisk sektor. I henhold til CTIP vil kriseperioder forstærke udsvingene i erstatningernes størrelse og antal på brancheniveau. |
| --- | --- |

(159)

Policer i henhold til virksomhedsaftaler, herunder udpegelsespolicer under sådanne aftaler, vedrører en begrænset del af befolkningen. De medfører en »spidsrisiko« (risiko vedrørende erstatningernes størrelse og antal i den pågældende virksomhed) uden altid at indebære en mulighed for gensidig fordeling over en stor befolkningsgruppe. Gruppepolicer, der retter sig mod en sektor (branche), vedrører derimod en større befolkningsgruppe og medfører således på forhånd en større grad af gensidig fordeling. For så vidt angår sidstnævnte type police, vil der ikke desto mindre være et kraftigt sammenfald mellem erstatningernes størrelse og antal og kriseperioder, der kan ramme en hel økonomisk sektor. I henhold til CTIP vil kriseperioder forstærke udsvingene i erstatningernes størrelse og antal på brancheniveau.

| (160) | For så vidt angår gruppeforsikringspolicer med udpegelse i henhold til virksomhedsaftaler, mener Kommissionen ikke, at der er grund til at tro, at karakteren og intensiteten (og således udsvingene) i forbindelse med risikoen vedrørende erstatningernes størrelse og antal er væsentlig anderledes end i en situation, hvor samme type police indgås uden for en forhandling mellem fagforening og arbejdsgivere (og således uden for udpegelsesproceduren). |
| --- | --- |

(160)

For så vidt angår gruppeforsikringspolicer med udpegelse i henhold til virksomhedsaftaler, mener Kommissionen ikke, at der er grund til at tro, at karakteren og intensiteten (og således udsvingene) i forbindelse med risikoen vedrørende erstatningernes størrelse og antal er væsentlig anderledes end i en situation, hvor samme type police indgås uden for en forhandling mellem fagforening og arbejdsgivere (og således uden for udpegelsesproceduren).

| (161) | I fravær af præcise oplysninger om erstatningernes størrelse og antal i sektoren er det intet, der giver anledning til at konkludere, at udsvingene i risici i forbindelse med brancheudpegelsespolicer (policer, som er kendetegnet ved en større følsomhed over for konjunkturudsving, men også større grad af gensidig fordeling) vil være større end samme risici i forbindelse med virksomhedspolicer (policer, som er kendetegnet ved en spidsrisiko og lavere grad af gensidig fordeling). |
| --- | --- |

(161)

I fravær af præcise oplysninger om erstatningernes størrelse og antal i sektoren er det intet, der giver anledning til at konkludere, at udsvingene i risici i forbindelse med brancheudpegelsespolicer (policer, som er kendetegnet ved en større følsomhed over for konjunkturudsving, men også større grad af gensidig fordeling) vil være større end samme risici i forbindelse med virksomhedspolicer (policer, som er kendetegnet ved en spidsrisiko og lavere grad af gensidig fordeling).

| (162) | Derudover skal det, hvis de begrænsninger, der ifølge Frankrig er forbundet med udpegelsen, reelt medfører et yderligere pres på de præmier, der modtages af forsikringsselskaberne, konstateres, hvorvidt det drejer sig om en omstændighed, der kan påvirke indtægterne og ikke erstatningsudgifterne. Denne type risiko (indkomsttab) er således ikke behandlet i artikel 39, stk. 1, 5o, i CGI og kan derfor ikke være genstand for fradrag for hensættelser. |
| --- | --- |

(162)

Derudover skal det, hvis de begrænsninger, der ifølge Frankrig er forbundet med udpegelsen, reelt medfører et yderligere pres på de præmier, der modtages af forsikringsselskaberne, konstateres, hvorvidt det drejer sig om en omstændighed, der kan påvirke indtægterne og ikke erstatningsudgifterne. Denne type risiko (indkomsttab) er således ikke behandlet i artikel 39, stk. 1, 5o, i CGI og kan derfor ikke være genstand for fradrag for hensættelser.

| (163) | Der er således ikke påvist nogen forskel i risiko mellem policer med udpegelsesklausul og gruppeforsikringspolicer i virksomheder, der imødegår samme risici. Det supplerende skattefradrag i henhold til artikel 39 d GD fjerner eller reducerer dermed en skattebyrde, som de pågældende virksomheder normalt skal afholde. I denne henseende udgør det supplerende fradrag således en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(163)

Der er således ikke påvist nogen forskel i risiko mellem policer med udpegelsesklausul og gruppeforsikringspolicer i virksomheder, der imødegår samme risici. Det supplerende skattefradrag i henhold til artikel 39 d GD fjerner eller reducerer dermed en skattebyrde, som de pågældende virksomheder normalt skal afholde. I denne henseende udgør det supplerende fradrag således en økonomisk fordel.

| (164) | For så vidt angår de overførsler, der foretages af Frankrig og CTIP, til en eventuel offentlig tjeneste, bemærker Kommissionen, at de betingelser, der blev identificeret i Altmark-sagen (for i visse tilfælde at udelukke, at tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse klassificeres som statsstøtte), ikke er opfyldt i denne sag (jf. navnlig betragtning 189 — den tredje betingelse i Altmark-sagen er faktisk fravær af overkompensation). Der er således tale om en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(164)

For så vidt angår de overførsler, der foretages af Frankrig og CTIP, til en eventuel offentlig tjeneste, bemærker Kommissionen, at de betingelser, der blev identificeret i Altmark-sagen (for i visse tilfælde at udelukke, at tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse klassificeres som statsstøtte), ikke er opfyldt i denne sag (jf. navnlig betragtning 189 — den tredje betingelse i Altmark-sagen er faktisk fravær af overkompensation). Der er således tale om en økonomisk fordel.

| (165) | Fordelene ved foranstaltningen tildeles af den franske stat, der hermed frasiger sig at modtage skatteindtægter. Fordelen tildeles således ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

(165)

Fordelene ved foranstaltningen tildeles af den franske stat, der hermed frasiger sig at modtage skatteindtægter. Fordelen tildeles således ved hjælp af statsmidler.

| (166) | Af årsager, der allerede er nævnt i forbindelse med den første foranstaltning, har den anden foranstaltning også selektiv karakter. Den selektive karakter skyldes dels begrænsningen af den pågældende foranstaltning til en økonomisk sektor, nemlig forsikringsbranchen, og dels dens begrænsning inden for denne branche til en specifik type policer (undersektor). Foranstaltningen er til gavn for visse virksomheder inden for forsikringsbranchen, som tegner gruppeforsikringspolicer, der imødegår risici for død og fysiske skader som led i proceduren med arbejdsmarkedets parters udpegelse. Foranstaltningen finder således ikke anvendelse på policer, der imødegår samme risici uden for udpegelsesproceduren. Det skal endvidere konstateres, at foranstaltningen ikke finder anvendelse på genforsikringsselskaber, der er udsat for samme type risiko. |
| --- | --- |

(166)

Af årsager, der allerede er nævnt i forbindelse med den første foranstaltning, har den anden foranstaltning også selektiv karakter. Den selektive karakter skyldes dels begrænsningen af den pågældende foranstaltning til en økonomisk sektor, nemlig forsikringsbranchen, og dels dens begrænsning inden for denne branche til en specifik type policer (undersektor). Foranstaltningen er til gavn for visse virksomheder inden for forsikringsbranchen, som tegner gruppeforsikringspolicer, der imødegår risici for død og fysiske skader som led i proceduren med arbejdsmarkedets parters udpegelse. Foranstaltningen finder således ikke anvendelse på policer, der imødegår samme risici uden for udpegelsesproceduren. Det skal endvidere konstateres, at foranstaltningen ikke finder anvendelse på genforsikringsselskaber, der er udsat for samme type risiko.

| (167) | Det skal dog undersøges, om denne selektive karakter er berettiget som følge af det pågældende skattesystems art og logik. Selv om der i CGI, for så vidt angår skattefradrag for hensættelser, fastsættes et fast fradrag for visse typer hensættelser, skal det konstateres, om fradrag, der overstiger beløbet i artikel 39 GB, af førnævnte årsager (jf. betragtning 156 til 163), er begrundede som følge af logikken i systemet, der fastsætter hensættelser til tab og omkostninger, som de igangværende begivenheder sandsynliggør. |
| --- | --- |

(167)

Det skal dog undersøges, om denne selektive karakter er berettiget som følge af det pågældende skattesystems art og logik. Selv om der i CGI, for så vidt angår skattefradrag for hensættelser, fastsættes et fast fradrag for visse typer hensættelser, skal det konstateres, om fradrag, der overstiger beløbet i artikel 39 GB, af førnævnte årsager (jf. betragtning 156 til 163), er begrundede som følge af logikken i systemet, der fastsætter hensættelser til tab og omkostninger, som de igangværende begivenheder sandsynliggør.

| (168) | Ud over den kendsgerning, at forsikringsbranchen er genstand for samhandel i EU, skal det endelig bemærkes, at når en medlemsstat yder støtte til en virksomhed, kan den indenlandske produktion derved blive opretholdt eller forøget med den konsekvens, at chancerne for de virksomheder, der er etableret i de øvrige medlemsstater, for at eksportere deres produkter til denne medlemsstats marked herved bliver formindskede. De pågældende virksomheders stilling vil blive styrket i forbindelse med samhandel i EU. Det skal endvidere tilføjes, at udpegelsespolicernes obligatoriske karakter øger konkurrenceforvridningen. Denne foranstaltning kan dermed skabe konkurrenceforvridninger og påvirke samhandelen i EU. |
| --- | --- |

(168)

Ud over den kendsgerning, at forsikringsbranchen er genstand for samhandel i EU, skal det endelig bemærkes, at når en medlemsstat yder støtte til en virksomhed, kan den indenlandske produktion derved blive opretholdt eller forøget med den konsekvens, at chancerne for de virksomheder, der er etableret i de øvrige medlemsstater, for at eksportere deres produkter til denne medlemsstats marked herved bliver formindskede. De pågældende virksomheders stilling vil blive styrket i forbindelse med samhandel i EU. Det skal endvidere tilføjes, at udpegelsespolicernes obligatoriske karakter øger konkurrenceforvridningen. Denne foranstaltning kan dermed skabe konkurrenceforvridninger og påvirke samhandelen i EU.

| (169) | Det skal således konkluderes, at den anden foranstaltning rent faktisk udgør statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, i det omfang den fastlægger et fradragsniveau, der er højere end det, der er fastsat i artikel 39 d GB i CGI. |
| --- | --- |

(169)

Det skal således konkluderes, at den anden foranstaltning rent faktisk udgør statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, i det omfang den fastlægger et fradragsniveau, der er højere end det, der er fastsat i artikel 39 d GB i CGI.

| (170) | Idet foranstaltningen udgør statsstøtte, skal der foretages en analyse af dens forenelighed med det indre marked. De franske myndigheder mener, at den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a). |
| --- | --- |

(170)

Idet foranstaltningen udgør statsstøtte, skal der foretages en analyse af dens forenelighed med det indre marked. De franske myndigheder mener, at den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a).

| (171) | Kommissionen mener først og fremmest, at foranstaltningens sociale karakter (første kriterium) er fastslået, i det omfang de tiltag, der forvaltes som led i en udpegelsesklausul, som de franske myndigheder hævder, sigter mod at skabe størst mulig dækning af lønmodtagerne mod de risici, der kun i begrænset omfang imødegås af socialsikringen (død, uarbejdsdygtighed, invaliditet). Den sociale karakter kommer til udtryk i betydelig gensidig fordeling mellem generationerne og de forskellige kategorier af lønmodtagere, bidragets ensartethed (ingen forskelsbehandling på grund af alder, køn, helbredstilstand) og iværksættelse af foranstaltninger af social karakter (gratis rettigheder i tilfælde af arbejdsløshed, for børn osv.). På frivillig og helt individuel basis kan det ligeledes forventes, at kategorier af lønmodtagere med lav indkomst vælger ikke at tegne forsikring mod alvorlige, men ekstraordinære risici. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen mener først og fremmest, at foranstaltningens sociale karakter (første kriterium) er fastslået, i det omfang de tiltag, der forvaltes som led i en udpegelsesklausul, som de franske myndigheder hævder, sigter mod at skabe størst mulig dækning af lønmodtagerne mod de risici, der kun i begrænset omfang imødegås af socialsikringen (død, uarbejdsdygtighed, invaliditet). Den sociale karakter kommer til udtryk i betydelig gensidig fordeling mellem generationerne og de forskellige kategorier af lønmodtagere, bidragets ensartethed (ingen forskelsbehandling på grund af alder, køn, helbredstilstand) og iværksættelse af foranstaltninger af social karakter (gratis rettigheder i tilfælde af arbejdsløshed, for børn osv.). På frivillig og helt individuel basis kan det ligeledes forventes, at kategorier af lønmodtagere med lav indkomst vælger ikke at tegne forsikring mod alvorlige, men ekstraordinære risici.

| (172) | I sin beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure gav Kommissionen udtryk for, at foranstaltningens sociale karakter ikke synes at være fyldestgørende påvist, når man ser på tidspunktet for forsikringspolicens indgåelse (inden disse alvorlige begivenheder indtræffer). Det skal imidlertid konstateres, som Frankrig påpeger, at tildelingen af støtten, inden forsikringsbegivenheden er opstået, via en forsikring, der imødegår de pågældende risici, er den eneste metode til at nå det forfulgte sociale mål. |
| --- | --- |

(172)

I sin beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure gav Kommissionen udtryk for, at foranstaltningens sociale karakter ikke synes at være fyldestgørende påvist, når man ser på tidspunktet for forsikringspolicens indgåelse (inden disse alvorlige begivenheder indtræffer). Det skal imidlertid konstateres, som Frankrig påpeger, at tildelingen af støtten, inden forsikringsbegivenheden er opstået, via en forsikring, der imødegår de pågældende risici, er den eneste metode til at nå det forfulgte sociale mål.

| (173) | Til gengæld har Kommissionens undersøgelse af foranstaltningen af de årsager, der allerede er nævnt i forbindelse med undersøgelsen af den første foranstaltning, ikke givet anledning til at konstatere, at støtten reelt er til fordel for de enkelte forbrugere (andet kriterium). Det supplerende skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver reducerer eller fjerner selskabernes skattebyrde og har således en virkning, der svarer til virkningen af fritagelsen i forbindelse med den første foranstaltning. |
| --- | --- |

(173)

Til gengæld har Kommissionens undersøgelse af foranstaltningen af de årsager, der allerede er nævnt i forbindelse med undersøgelsen af den første foranstaltning, ikke givet anledning til at konstatere, at støtten reelt er til fordel for de enkelte forbrugere (andet kriterium). Det supplerende skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver reducerer eller fjerner selskabernes skattebyrde og har således en virkning, der svarer til virkningen af fritagelsen i forbindelse med den første foranstaltning.

| (174) | For så vidt angår Kommissionens argument i beslutningen om at indlede en formel undersøgelsesprocedure om, at den eventuelle overførsel af den fordel, der tildeles forsikringsselskaberne, ikke blot kan være til gavn for forsikringstagerne/medarbejderne, men også for arbejdsgiverne (som bidrager til betalingen af en del af præmierne), vurderer Frankrig og CTIP, at arbejdsgiverens deltagelse i finansieringen af de overenskomstbestemte ordninger for socialsikring udgør løn for lønmodtagerne og er til fordel for disse. Kommissionen mener ikke desto mindre, at selv om arbejdsgiverens finansiering af en dækningsordning til fordel for lønmodtagerne reelt udgør en fordel for lønmodtagerne, er der ingen tvivl om, at en eventuel reduktion af bidragene også er en reduktion af arbejdsgiverens udgifter og således en fordel for denne. |
| --- | --- |

(174)

For så vidt angår Kommissionens argument i beslutningen om at indlede en formel undersøgelsesprocedure om, at den eventuelle overførsel af den fordel, der tildeles forsikringsselskaberne, ikke blot kan være til gavn for forsikringstagerne/medarbejderne, men også for arbejdsgiverne (som bidrager til betalingen af en del af præmierne), vurderer Frankrig og CTIP, at arbejdsgiverens deltagelse i finansieringen af de overenskomstbestemte ordninger for socialsikring udgør løn for lønmodtagerne og er til fordel for disse. Kommissionen mener ikke desto mindre, at selv om arbejdsgiverens finansiering af en dækningsordning til fordel for lønmodtagerne reelt udgør en fordel for lønmodtagerne, er der ingen tvivl om, at en eventuel reduktion af bidragene også er en reduktion af arbejdsgiverens udgifter og således en fordel for denne.

| (175) | For så vidt angår den eventuelle tilstedeværelse af en forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse (tredje kriterium), bekræfter Kommissionen sin vurdering, i henhold til hvilken den stærke koncentration hos pensions- og livsforsikringsselskaberne, som for øjeblikket præger markedet for udpegelsespolicer, kommer til udtryk i en de facto-forskelsbehandling til fordel for sådanne selskaber. Selv om Frankrig ikke har kunnet stille præcise oplysninger om fordelingen af markedet for udpegelsespolicer mellem de forskellige markedsaktører til rådighed, bemærker Kommissionen på basis af de oplysninger, den er i besiddelse af, at langt størstedelen af udpegelsespolicerne på nuværende tidspunkt forvaltes af pensions- og livsforsikringsselskaberne. |
| --- | --- |

(175)

For så vidt angår den eventuelle tilstedeværelse af en forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse (tredje kriterium), bekræfter Kommissionen sin vurdering, i henhold til hvilken den stærke koncentration hos pensions- og livsforsikringsselskaberne, som for øjeblikket præger markedet for udpegelsespolicer, kommer til udtryk i en de facto-forskelsbehandling til fordel for sådanne selskaber. Selv om Frankrig ikke har kunnet stille præcise oplysninger om fordelingen af markedet for udpegelsespolicer mellem de forskellige markedsaktører til rådighed, bemærker Kommissionen på basis af de oplysninger, den er i besiddelse af, at langt størstedelen af udpegelsespolicerne på nuværende tidspunkt forvaltes af pensions- og livsforsikringsselskaberne.

| (176) | Selv om det forsikringsselskab, som arbejdsmarkedets parter udpeger, ifølge de franske myndigheder er deres valg, skal det konstateres, at ingen juridisk bestemmelse forpligter arbejdsmarkedets parter til at indkalde bud fra samtlige markedsaktører i forbindelse med udpegelsen af selskabet. FFSA hævder, uden at det bestrides af de franske myndigheder, at arbejdsmarkedets parter som oftest foretrækker at oprette et pensions- og livsforsikringsselskab, som de efterfølgende kan forvalte. |
| --- | --- |

(176)

Selv om det forsikringsselskab, som arbejdsmarkedets parter udpeger, ifølge de franske myndigheder er deres valg, skal det konstateres, at ingen juridisk bestemmelse forpligter arbejdsmarkedets parter til at indkalde bud fra samtlige markedsaktører i forbindelse med udpegelsen af selskabet. FFSA hævder, uden at det bestrides af de franske myndigheder, at arbejdsmarkedets parter som oftest foretrækker at oprette et pensions- og livsforsikringsselskab, som de efterfølgende kan forvalte.

| (177) | Selv om det følger af retspraksis i henhold til førnævnte Albany-sag, nemlig at aftaler indgået som led i kollektive overenskomstforhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter, som forfølger sociale mål, ikke henhører under EUF-traktatens artikel 101, stk. 1, vedrørende forbud mod aftaler og samordnet praksis, skal det konstateres, at denne retspraksis ikke, som det er anført ovenfor, indebærer, at støtte til et forsikringsselskab som led i en udpegelsesprocedure er forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a). |
| --- | --- |

(177)

Selv om det følger af retspraksis i henhold til førnævnte Albany-sag, nemlig at aftaler indgået som led i kollektive overenskomstforhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter, som forfølger sociale mål, ikke henhører under EUF-traktatens artikel 101, stk. 1, vedrørende forbud mod aftaler og samordnet praksis, skal det konstateres, at denne retspraksis ikke, som det er anført ovenfor, indebærer, at støtte til et forsikringsselskab som led i en udpegelsesprocedure er forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a).

| (178) | Forsikringsselskaberne ud over pensions- og livsforsikringsselskaberne, særlig de forsikringsselskaber, der er aktive på markedet for gruppepensions- og -livsforsikringspolicer på virksomhedsniveau, risikerer således at blive genstand for forskelsbehandling, fordi arbejdsmarkedets parter ikke er forpligtede til at indkalde bud, hvilket ville gøre det muligt for alle aktører på det pågældende marked at indgive et tilbud om dækning af de ydelser, der er aftalt mellem arbejdsmarkedets parter, og blive valgt som følge af den pågældende virksomheds tjenesters høje kvalitet og/eller lave pris. Til sammenligning skal det bemærkes, at visse franske bestemmelser om supplerende sundhedsforsikring indeholder en mekanisme for udvælgelse af forsikringsselskab(er) på basis af en gennemsigtig udbudsprocedure (54). |
| --- | --- |

(178)

Forsikringsselskaberne ud over pensions- og livsforsikringsselskaberne, særlig de forsikringsselskaber, der er aktive på markedet for gruppepensions- og -livsforsikringspolicer på virksomhedsniveau, risikerer således at blive genstand for forskelsbehandling, fordi arbejdsmarkedets parter ikke er forpligtede til at indkalde bud, hvilket ville gøre det muligt for alle aktører på det pågældende marked at indgive et tilbud om dækning af de ydelser, der er aftalt mellem arbejdsmarkedets parter, og blive valgt som følge af den pågældende virksomheds tjenesters høje kvalitet og/eller lave pris. Til sammenligning skal det bemærkes, at visse franske bestemmelser om supplerende sundhedsforsikring indeholder en mekanisme for udvælgelse af forsikringsselskab(er) på basis af en gennemsigtig udbudsprocedure (54).

| (179) | Det skal således konkluderes, at to af de tre forenelighedskriterier ikke er opfyldt, og at den støtteordning, der er anmeldt af Frankrig til fordel for udpegelsespolicer inden for pensions- og livsforsikringer, ikke er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a). |
| --- | --- |

(179)

Det skal således konkluderes, at to af de tre forenelighedskriterier ikke er opfyldt, og at den støtteordning, der er anmeldt af Frankrig til fordel for udpegelsespolicer inden for pensions- og livsforsikringer, ikke er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a).

| (180) | Forenelighedskriterierne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra b) og c), finder naturligvis ikke anvendelse i indeværende sag. |
| --- | --- |

(180)

Forenelighedskriterierne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra b) og c), finder naturligvis ikke anvendelse i indeværende sag.

| (181) | For så vidt angår foranstaltningens forenelighed med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), præciserer Frankrig, at det påviste sociale mål med foranstaltningen vil dokumentere betydningen af udviklingen af markedet for pension og livsforsikring fremover. Denne udvikling skulle bidrage til folkesundhed, bekæmpelse af social usikkerhed og økonomisk og social samhørighed, udvikling af den sociale dialog og beskyttelse af arbejdstagerne, som er mål af fælles EU-interesse. Kommissionen vurderer dog, at det ikke er påvist, at foranstaltningen er nødvendig og står i rimeligt forhold til målet. Som Kommissionen allerede har nævnt i sin undersøgelse af, hvorvidt der er tale om en fordel, mener den, at intet berettiger udelukkelsen fra overskuddet af foranstaltningen for gruppeforsikringspolicer på virksomhedsniveau, der imødegår samme risici, men som ikke er tegnet som led i udpegelsesproceduren. Foranstaltningen står således ikke i rimeligt forhold til målet, da den ikke omfatter policer uden for udpegelsesproceduren. Det kan således konstateres, som Kommissionen allerede har gjort for den første foranstaltning, at foranstaltningen udgør en fungerende løbende lempelse af udgifterne, som udgør statsstøtte, og som ikke i henhold til en konstant praksis kan erklæres forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3. |
| --- | --- |

(181)

For så vidt angår foranstaltningens forenelighed med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), præciserer Frankrig, at det påviste sociale mål med foranstaltningen vil dokumentere betydningen af udviklingen af markedet for pension og livsforsikring fremover. Denne udvikling skulle bidrage til folkesundhed, bekæmpelse af social usikkerhed og økonomisk og social samhørighed, udvikling af den sociale dialog og beskyttelse af arbejdstagerne, som er mål af fælles EU-interesse. Kommissionen vurderer dog, at det ikke er påvist, at foranstaltningen er nødvendig og står i rimeligt forhold til målet. Som Kommissionen allerede har nævnt i sin undersøgelse af, hvorvidt der er tale om en fordel, mener den, at intet berettiger udelukkelsen fra overskuddet af foranstaltningen for gruppeforsikringspolicer på virksomhedsniveau, der imødegår samme risici, men som ikke er tegnet som led i udpegelsesproceduren. Foranstaltningen står således ikke i rimeligt forhold til målet, da den ikke omfatter policer uden for udpegelsesproceduren. Det kan således konstateres, som Kommissionen allerede har gjort for den første foranstaltning, at foranstaltningen udgør en fungerende løbende lempelse af udgifterne, som udgør statsstøtte, og som ikke i henhold til en konstant praksis kan erklæres forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3.

| (182) | Endelig påberåber Frankrig sig ikke andre forenelighedskriterier i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3. |
| --- | --- |

(182)

Endelig påberåber Frankrig sig ikke andre forenelighedskriterier i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3.

| (183) | Ifølge Frankrig og CTIP kan supplerende forsikringsydelser inden for pension og livsforsikring som led i udpegelsesproceduren betragtes som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse i henhold til EUF-traktatens artikel 106, stk. 2, navnlig når deltagelsen i ordningen er obligatorisk, og når der er tale om fælles forvaltning. CTIP henviser endvidere til Domstolens retspraksis i Albany-sagen (55), idet det præciseres, at de overenskomstbestemte ordninger for socialsikring med obligatorisk deltagelse er tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. |
| --- | --- |

(183)

Ifølge Frankrig og CTIP kan supplerende forsikringsydelser inden for pension og livsforsikring som led i udpegelsesproceduren betragtes som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse i henhold til EUF-traktatens artikel 106, stk. 2, navnlig når deltagelsen i ordningen er obligatorisk, og når der er tale om fælles forvaltning. CTIP henviser endvidere til Domstolens retspraksis i Albany-sagen (55), idet det præciseres, at de overenskomstbestemte ordninger for socialsikring med obligatorisk deltagelse er tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse.

| (184) | Det fastsættes i denne bestemmelse, at virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, eller som har karakter af fiskale monopoler, er underkastet traktaternes bestemmelser, navnlig konkurrencereglerne, i det omfang anvendelsen af disse bestemmelser ikke retligt eller faktisk hindrer opfyldelsen af de særlige opgaver, som er betroet dem. Desuden må udviklingen af samhandelen ikke påvirkes i et sådant omfang, at det strider mod EU’s interesse. |
| --- | --- |

(184)

Det fastsættes i denne bestemmelse, at virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, eller som har karakter af fiskale monopoler, er underkastet traktaternes bestemmelser, navnlig konkurrencereglerne, i det omfang anvendelsen af disse bestemmelser ikke retligt eller faktisk hindrer opfyldelsen af de særlige opgaver, som er betroet dem. Desuden må udviklingen af samhandelen ikke påvirkes i et sådant omfang, at det strider mod EU’s interesse.

| (185) | Som allerede nævnt i forbindelse med undersøgelsen af den første foranstaltning (56) har medlemsstaterne vide skønsbeføjelser, hvad angår arten af de tjenesteydelser, der kan betegnes som værende af almindelig økonomisk interesse. |
| --- | --- |

(185)

Som allerede nævnt i forbindelse med undersøgelsen af den første foranstaltning (56) har medlemsstaterne vide skønsbeføjelser, hvad angår arten af de tjenesteydelser, der kan betegnes som værende af almindelig økonomisk interesse.

| (186) | Kommissionen bemærker endvidere, at Domstolen i førnævnte Albany-sag konkluderer, at tildelingen af enerettigheden til i en bestemt sektor at forvalte en supplerende pensionsordning kan opfattes som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, idet den understreger betydningen af den sociale funktion, som de supplerende pensionsordninger varetager. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen bemærker endvidere, at Domstolen i førnævnte Albany-sag konkluderer, at tildelingen af enerettigheden til i en bestemt sektor at forvalte en supplerende pensionsordning kan opfattes som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, idet den understreger betydningen af den sociale funktion, som de supplerende pensionsordninger varetager.

| (187) | I den forbindelse er det ikke udelukket, at ydelser, der leveres af forsikringsselskaberne som led i arbejdsmarkedets parters udpegelse, kan opfattes som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, i det omfang aftalen mellem arbejdsmarkedets parter som led i udpegelsen gøres obligatorisk for alle virksomheder i den pågældende sektor (eller for den pågældende virksomhed) og imødegår risici, der ikke er dækket, eller som er dækket i utilstrækkelig grad i den offentlige socialsikringsordning. Som det allerede er nævnt i forbindelse med undersøgelsen af den første foranstaltning (57), skal de finansielle foranstaltninger til støtte af en sådan mekanisme imidlertid begrænses til det, der er nødvendigt for at kompensere for ekstraudgifterne for forsikringsselskaberne i forbindelse med de forpligtelser, der er forbundet med den offentlige tjeneste. |
| --- | --- |

(187)

I den forbindelse er det ikke udelukket, at ydelser, der leveres af forsikringsselskaberne som led i arbejdsmarkedets parters udpegelse, kan opfattes som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, i det omfang aftalen mellem arbejdsmarkedets parter som led i udpegelsen gøres obligatorisk for alle virksomheder i den pågældende sektor (eller for den pågældende virksomhed) og imødegår risici, der ikke er dækket, eller som er dækket i utilstrækkelig grad i den offentlige socialsikringsordning. Som det allerede er nævnt i forbindelse med undersøgelsen af den første foranstaltning (57), skal de finansielle foranstaltninger til støtte af en sådan mekanisme imidlertid begrænses til det, der er nødvendigt for at kompensere for ekstraudgifterne for forsikringsselskaberne i forbindelse med de forpligtelser, der er forbundet med den offentlige tjeneste.

| (188) | I fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (58) fastlægges betingelserne for, at Kommissionen anser en sådan kompensation for at være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 106, stk. 2. Især må den betalte kompensation ikke overstige omkostningerne ved at levere den offentlige tjenesteydelse under hensyntagen til indtægterne herved samt en rimelig fortjeneste for opfyldelsen af disse forpligtelser. |
| --- | --- |

(188)

I fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (58) fastlægges betingelserne for, at Kommissionen anser en sådan kompensation for at være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 106, stk. 2. Især må den betalte kompensation ikke overstige omkostningerne ved at levere den offentlige tjenesteydelse under hensyntagen til indtægterne herved samt en rimelig fortjeneste for opfyldelsen af disse forpligtelser.

| (189) | I denne henseende skal det dog konstateres, at den skattemæssige besparelse ved det supplerende skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver ikke opfylder denne betingelse. Det er faktisk ikke muligt at fastlægge en forbindelse mellem beløbet for den skattemæssige besparelse og de udgifter, der er forbundet med leveringen af den offentlige tjenesteydelse. |
| --- | --- |

(189)

I denne henseende skal det dog konstateres, at den skattemæssige besparelse ved det supplerende skattefradrag for hensættelser til udjævningsreserver ikke opfylder denne betingelse. Det er faktisk ikke muligt at fastlægge en forbindelse mellem beløbet for den skattemæssige besparelse og de udgifter, der er forbundet med leveringen af den offentlige tjenesteydelse.

| (190) | Frankrig erkender i sin skrivelse af 31. oktober 2008, at beløbet for kompensationen (den skattemæssige besparelse) for tjenesteydelsen af almindelig økonomisk interesse ikke overholder de betingelser, der er fastlagt i fællesskabsrammebestemmelserne. Frankrig vurderer imidlertid, at disse betingelser ikke er tilpasset de særlige kendetegn ved de pågældende tiltag. Ifølge Frankrig er mekanismen med skattefradrag mere egnet og mere fleksibel end støtte på basis af en præcis evaluering af de ekstraudgifter, der er forbundet med forvaltningen af den pågældende tjeneste. |
| --- | --- |

(190)

Frankrig erkender i sin skrivelse af 31. oktober 2008, at beløbet for kompensationen (den skattemæssige besparelse) for tjenesteydelsen af almindelig økonomisk interesse ikke overholder de betingelser, der er fastlagt i fællesskabsrammebestemmelserne. Frankrig vurderer imidlertid, at disse betingelser ikke er tilpasset de særlige kendetegn ved de pågældende tiltag. Ifølge Frankrig er mekanismen med skattefradrag mere egnet og mere fleksibel end støtte på basis af en præcis evaluering af de ekstraudgifter, der er forbundet med forvaltningen af den pågældende tjeneste.

| (191) | Kommissionen mener ikke desto mindre, at kriterierne i fællesskabsrammebestemmelserne skal overholdes, da de gør det muligt at sikre den nødvendige ligevægt mellem på den ene side den fornuftige varetagelse af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og på den anden side fraværet af udviklingen af samhandelen i et omfang, der strider mod EU’s interesse. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen mener ikke desto mindre, at kriterierne i fællesskabsrammebestemmelserne skal overholdes, da de gør det muligt at sikre den nødvendige ligevægt mellem på den ene side den fornuftige varetagelse af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og på den anden side fraværet af udviklingen af samhandelen i et omfang, der strider mod EU’s interesse.

| (192) | Kommissionen mener således ikke, at betingelserne i EUF-traktatens artikel 106, stk. 2, som fastlagt i fællesskabsrammebestemmelserne er opfyldt, og at foranstaltningen derfor ikke kan erklæres forenelig med det indre marked i henhold til denne bestemmelse. |
| --- | --- |

(192)

Kommissionen mener således ikke, at betingelserne i EUF-traktatens artikel 106, stk. 2, som fastlagt i fællesskabsrammebestemmelserne er opfyldt, og at foranstaltningen derfor ikke kan erklæres forenelig med det indre marked i henhold til denne bestemmelse.

IX.   KONKLUSION

| (193) | Kommissionen konstaterer, at de støtteordninger, som Frankrig har anmeldt til fordel for udviklingen af solidariske og ansvarlige forsikringspolicer samt gruppepensions- og -livsforsikringspolicer, udgør statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Den konstaterer endvidere, at til trods for de pågældende støtteordningers påviste sociale mål forhindrer vilkårene for gennemførelsen heraf dem i at opfylde samtlige betingelser i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, samt artikel 106, stk. 2. De to støtteordninger skal således opfattes som uforenelige med det indre marked — |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen konstaterer, at de støtteordninger, som Frankrig har anmeldt til fordel for udviklingen af solidariske og ansvarlige forsikringspolicer samt gruppepensions- og -livsforsikringspolicer, udgør statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Den konstaterer endvidere, at til trods for de pågældende støtteordningers påviste sociale mål forhindrer vilkårene for gennemførelsen heraf dem i at opfylde samtlige betingelser i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, samt artikel 106, stk. 2. De to støtteordninger skal således opfattes som uforenelige med det indre marked —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De støtteordninger, som Frankrig har til hensigt at iværksætte til fordel for dels udviklingen af solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer og dels udviklingen af supplerende gruppeforsikringspolicer mod risiko for død, uarbejdsdygtighed og invaliditet i medfør af artikel 207, stk. 2, 1461, 1o, og 39 d GD i den franske skattelov, udgør statsstøtte, som er uforenelig med det indre marked.

Disse støtteordninger må derfor ikke gennemføres.

Artikel 2

Frankrig underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme afgørelsen.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. januar 2011.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  Med virkning fra den 1.12.2009 er EF-traktatens artikel 87 og 88 blevet til henholdsvis artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«). Indholdet i bestemmelserne er dog stort set uændret. I denne afgørelse skal henvisninger til EUF-traktatens artikel 107 og 108 efter omstændighederne forstås som henvisninger til EF-traktatens artikel 87 og 88. Der er med TEUF endvidere foretaget en række terminologiske ændringer, herunder ændring af »Fællesskabet« til »Unionen« og af »fællesmarkedet« til »det indre marked«.

1

(2)  EUT C 38 af 12.2.2008, s. 10.

2

(3)  Fransk lovtidende 303 af 31.12.2006, s. 20228, tekst nr. 2 (kilde: http://www.legifrance.gouv.fr).

3

(4)  Jf. fodnote 2.

4

(5)  EUT C 136 af 16.6.2009, s. 13, punkt 41.

5

(6)  Meddelelsen henviser til fritagelse for erhvervsafgift. Sidstnævnte er imidlertid blevet erstattet af CET, der består af en ejendomsskat og en momsafgift for virksomhederne.

6

(7)  Jf. Kommissionens beslutning af 2.6.2004, Frankrig, statsstøtte, nr. E 46/2001, fritagelse for afgifter på sygeforsikringspolicer, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_e2001_0030.html#46.

7

(8)  Jf. Kommissionens beslutning af 29.10.2010, Frankrig, statsstøtte, nr. N 401/2010, ændring af bestemmelsen om fritagelse for særlig afgift på forsikringsaftaler i henhold til solidariske og ansvarlige sygeforsikringspolicer.

8

(9)  Bestemmelserne om policens ansvarlige karakter (ikke dækning for overskridelse af honorarer for visse dokumenter og finansiering af visse ydelser i forbindelse med forebyggelse) blev indført i 2006.

9

(10)  Et forslag til dekret fastsætter denne procentdel til 85 %.

10

(11)  Et forslag til dekret fastsætter denne procentdel til 93 %.

11

(12)  Bistand, der ydes som statsstøtte i form af nedsatte forsikringspræmier for personer, der besidder økonomiske ressourcer under en grænseværdi, som fastsættes i henhold til vedkommendes familieforhold. Støttebeløbet ligger på mellem 100 og 500 EUR afhængigt af modtagerens alder.

12

(13)  I henhold til forslaget til dekret fastsættes minimumsprocentdelen til 3 %.

13

(14)  I henhold til forslaget til dekret fastsættes minimumsprocentdelen for denne aldersgruppe til 16 %.

14

(15)  I henhold til forslaget til dekret fastsættes minimumsprocentdelen for denne aldersgruppe til 31 %.

15

(16)  Hensættelser »til tab og omkostninger« er et beløb, der indskrives på passivsiden i balancen med henblik på at dække udgifter, hvis forfaldsdato eller beløb ikke er fastlagt præcist. Oprettelsen af hensættelser indebærer dels regnskabsføring af hensættelser til reserver (udgiftskonto) og dels hensættelser på passivsiden (balancekonto). Den tekniske hensættelse til udjævningsreserver er en type hensættelse til tab og omkostninger.

16

(17)  EFT L 374 af 31.12.1991, s. 7.

17

(18)  Jf. artikel L912-1 i den franske lov om socialsikring.

18

(19)  I henhold til bestemmelsen om udpegelse kan det udpegede forsikringsselskab ikke ensidigt træffe afgørelse om en ændring af dækningsordningen, f.eks. om at øge bidragene. Det er arbejdsmarkedets parter, der træffer afgørelse om, hvordan ordningen udvikler sig (forbedring af ydelserne, justering af bidragssatserne osv.).

19

(20)  Dels forskellen mellem beløbet for præmierne eller bidragene fratrukket de lovlige hensættelser og dels beløbet for udgifterne til erstatninger plus de udgifter, der kan tilskrives de pågældende policer.

20

(21)  Frankrig erkender, at de anmeldte foranstaltninger udgør statsstøtte, hvorfor Kommissionen begrænser sig til en kortfattet analyse heraf.

21

(22)  Jf. Domstolens dom af 21.9.1999 i sag C-67/96, Albany International BV mod Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, Sml. 1999 I, s. 5 751.

22

(23)  Jf. sag C-67/96, Albany International BV mod Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, jf. fodnote 22.

23

(24)  Ifølge årsberetningen for 2006 fra l’Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles er der 263 forsikringsselskaber og 66 pensions- og livsforsikringsselskaber samt 1 201 gensidige selskaber på markedet for supplerende sundhedsforsikringer.

24

(25)  EUT C 297 af 29.11.2005, s. 4.

25

(26)  Jf. sag C-67/96, Albany International BV mod Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, jf. fodnote 22.

26

(27)  Jf. præmis 71 ff. i førnævnte dom, jf. fodnote 22.

27

(28)  Fonds CMU’s årsrapport for 2006, http://www.cmu.fr/userdocs/Rapport%202006.pdf, bilag 13 — liste over de største 100 supplerende forsikringsselskaber.

28

(29)  Fonds CMU’s årsberetning for 2008 af 13.5.2009, s. 33.

29

(30)  Det drejer sig ikke om et gensidigt selskab under den franske lov om gensidige selskaber, men derimod om et gensidigt forsikringsselskab under den franske forsikringslov.

30

(31)  Jf. beslutning nr. 09-DCC-61 af 4.11.2009 fra den franske konkurrencemyndighed om det gensidige selskab Prévadiès’ erhvervelse af enekontrol med det gensidige selskab Altéis og det gensidige selskab Releya, s. 4.

31

(32)  Denne gruppe omfatter bl.a. pensions- og livsforsikringsselskaber, gensidige forsikringsselskaber, gensidige selskaber og sammenslutninger af gensidige selskaber.

32

(33)  Jf. førnævnte afgørelse (fodnote 31), s. 5.

33

(34)  Undersøgelse af fordelingen i finansieringen af sundhedsudgifter siden 1996 og af overførsler mellem den obligatoriske sygeforsikring, de supplerende forsikringer og husholdningerne, Cour des Comptes, april 2008.

34

(35)  Vedrørende dette emne henvises der til Bulletin officiel de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes, nr. 7bis af 15.9.2006, s. 2 (offentliggørelse af skrivelse fra ministeren for økonomi, finans og industri af 9.8.2006 til bestyrelserne for Mutuelle Préviade-Mutouest vedrørende en aftale inden for sektoren for supplerende sundhedsforsikringer).

35

(36)  Jf. senatets informationsrapport nr. 385 af 8.6.2008 om fordelingen i finansieringen af sundhedsforsikringen siden 1996 og overførslen af udgifterne mellem den obligatoriske sygeforsikring, de supplerende forsikringer og husholdningerne, s. 11.

36

(37)  Fonds CMU’s årsberetning for 2008 af 13.5.2009, s. 33.

37

(38)  Id., s. 13.

38

(39)  Jf. Domstolens dom af 22.6.2006 i de forenede sager C-182/03 og C-217/03, Forum 187 ASBL, Sml.2006 I, s. 5479, præmis 86, og førnævnte retspraksis.

39

(40)  Domstolens dom af 24.7.2003 i sag C-280/00, Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Sml. 2003 I, s. 7 747.

40

(41)  Jf. navnlig Domstolens dom af 7.3.2002 i sag C-310/99, Den Italienske Republik mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2002 I, s. 2 289, præmis 84.

41

(42)  For så vidt angår den restriktive fortolkning af EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, jf. Domstolens dom af 29.4.2004 i sag C-278/00, Grækenland mod Kommissionen, Sml. 2000 I, s. 3 997, præmis 81-82, og dom afsagt af Retten i Første Instans af 15.6.2005 i sag T-171/02, Regione autonoma della Sardegna mod Kommissionen, Sml. 2005 II, s. 2 123, præmis 165-166.

42

(43)  Vedrørende dette emne henvises der til Kommissionens beslutning af 30.5.2007, Frankrig, supplerende socialsikring for ansatte inden for statens tjeneste, N 911/2006, betragtning 34-36.

43

(44)  Jf. beskrivelse af disse kriterier i betragtning 20 i indeværende afgørelse.

44

(45)  Ifølge forslaget til dekret skal mindst 75 % af de støtteberettigede policetyper indeholde: 1) enten opretholdelse uden vederlag og mindst til socialsikringens pris af samtlige de garantier, der er fastlagt i policen, for forsikringstageren og i givet fald dennes retsefterfølgere i seks måneder, efter at forsikringstageren har mistet sit arbejde, er blevet konstateret invalid eller er bortgået; 2) eller selskabets betaling i et år af 30 % af bidragene fra forsikringstagere, der mister deres arbejde, lærlinge på under 26 år og personer, der helt eller delvist kræver pleje.

45

(46)  Jf. Kommissionens beslutning af 2.6.2004, jf. fodnote 7.

46

(47)  Undersøgelse af fordelingen i finansieringen af sundhedsudgifter siden 1996 og af overførsler mellem den obligatoriske sygeforsikring, de supplerende forsikringer og husholdningerne, Revisionsretten, april 2008.

47

(48)  Jf. Kommissionens retningslinjer om anvendelse af EF-traktatens artikel 92 og 93 og EØS-aftalens artikel 61 på statsstøtte i luftfartssektoren (EFT C 350 af 10.12.1994, s. 11).

48

(49)  Den franske lov om gensidige selskaber, artikel L112-1, stk. 2.

49

(50)  Jf. dom afsagt af Retten i Første Instans i de forenede sager T-116/01 og T-118/01, P&O European Ferries, Sml. 2003 II, s. 2 957, præmis 163.

50

(51)  Artikel 1 i lov nr. 89-1009 af 31.12.1989, som styrker de garantier, der tilbydes til forsikringstagere mod visse risici.

51

(52)  I det øjeblik arbejdsgiveren betaler (hele eller en del af) bidraget, skal alle de berørte lønmodtagere deltage i den forsikringspolice, der er tegnet i virksomheden eller branchen.

52

(53)  Ved udgangen af 2006 var der over 100 kollektive overenskomster, der dækkede lønmodtagere mod risici for død, uarbejdsdygtighed og invaliditet og udpegede et pensions- og livsforsikringsselskab.

53

(54)  Jf. Kommissionens beslutning af 30.5.2007, N 911/06, Frankrig, supplerende socialsikring for ansatte inden for statens tjeneste, betragtning 39 ff.

54

(55)  Jf. sag C-67/96, Albany International BV mod Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, jf. fodnote 22.

55

(56)  Jf. betragtning 143 i denne afgørelse.

56

(57)  Jf. betragtning 143 i denne afgørelse.

57

(58)  EUT C 297 af 29.11.2005, s. 4.

58

---

| 31.5.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 143/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 143/36

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 27. maj 2011

om tilladelse til markedsføring af chrompicolinat som en ny levnedsmiddelingrediens i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97

(meddelt under nummer K(2011) 3586)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(2011/320/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser (1), særlig artikel 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Virksomheden Cantox Health Sciences International indgav den 6. april 2009 på vegne af Nutrition 21 en ansøgning til de kompetente myndigheder i Irland om tilladelse til at markedsføre chrompicolinat som en ny levnedsmiddelingrediens. |
| --- | --- |

(1)

Virksomheden Cantox Health Sciences International indgav den 6. april 2009 på vegne af Nutrition 21 en ansøgning til de kompetente myndigheder i Irland om tilladelse til at markedsføre chrompicolinat som en ny levnedsmiddelingrediens.

| (2) | De kompetente irske fødevaremyndigheder afgav den 24. april 2009 den første vurderingsrapport. I denne rapport konkluderede myndighederne, at en yderligere vurdering var påkrævet. |
| --- | --- |

(2)

De kompetente irske fødevaremyndigheder afgav den 24. april 2009 den første vurderingsrapport. I denne rapport konkluderede myndighederne, at en yderligere vurdering var påkrævet.

| (3) | Den 30. april 2009 underrettede Kommissionen alle medlemsstaterne om ansøgningen. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) blev anmodet om at foretage vurderingen den 12. august 2009. |
| --- | --- |

(3)

Den 30. april 2009 underrettede Kommissionen alle medlemsstaterne om ansøgningen. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) blev anmodet om at foretage vurderingen den 12. august 2009.

| (4) | Den 10. november 2010 vedtog EFSA efter anmodning fra Kommissionen en udtalelse (2) vedrørende sikkerheden ved chrompicolinat som en kilde til chrom, når stoffet i ernæringsmæssigt øjemed anvendes i fødevarer bestemt til den brede befolkning og i fødevarer til særlig ernæring. EFSA konkluderede i sin udtalelse, at chrompicolinat ikke giver anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder, forudsat at den samlede mængde chrom ikke overstiger den af Verdenssundhedsorganisationen fastsatte grænseværdi på 250 μg pr. dag for supplerende indtag af chrom, som ikke bør overskrides. |
| --- | --- |

(4)

Den 10. november 2010 vedtog EFSA efter anmodning fra Kommissionen en udtalelse (2) vedrørende sikkerheden ved chrompicolinat som en kilde til chrom, når stoffet i ernæringsmæssigt øjemed anvendes i fødevarer bestemt til den brede befolkning og i fødevarer til særlig ernæring. EFSA konkluderede i sin udtalelse, at chrompicolinat ikke giver anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder, forudsat at den samlede mængde chrom ikke overstiger den af Verdenssundhedsorganisationen fastsatte grænseværdi på 250 μg pr. dag for supplerende indtag af chrom, som ikke bør overskrides.

| (5) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 953/2009 af 13. oktober 2009 om stoffer, der i specielt ernæringsmæssigt øjemed kan anvendes i fødevarer til særlig ernæring (3) og/eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1925/2006 af 20. december 2006 om tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer (4) er der fastsat særlige bestemmelser for anvendelse af vitaminer, mineraler og andre stoffer i fødevarer. Det bør være tilladt at anvende chrompicolinat, uden at kravene i disse retsforskrifter tilsidesættes. |
| --- | --- |

(5)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 953/2009 af 13. oktober 2009 om stoffer, der i specielt ernæringsmæssigt øjemed kan anvendes i fødevarer til særlig ernæring (3) og/eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1925/2006 af 20. december 2006 om tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer (4) er der fastsat særlige bestemmelser for anvendelse af vitaminer, mineraler og andre stoffer i fødevarer. Det bør være tilladt at anvende chrompicolinat, uden at kravene i disse retsforskrifter tilsidesættes.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Chrompicolinat som en kilde til chrom, jf. bilaget, kan markedsføres i Unionen som en ny levnedsmiddelingrediens til anvendelse i fødevarer, jf. dog bestemmelserne i forordning (EF) nr. 953/2009 og/eller forordning (EF) nr. 1925/2006.

Artikel 2

Den nye levnedsmiddelingrediens, der godkendes ved denne afgørelse, betegnes »chrompicolinat« på mærkningen af den fødevare, der indeholder den.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Nutrition 21, Inc., 4 Manhattanville Road, Purchase, New York 10577, USA.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 2011.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(12): 1883.

2

EFSA Journal

(3)  EUT L 269 af 14.10.2009, s. 9.

3

(4)  EUT L 404 af 30.12.2006, s. 26.

4

---

BILAG

SPECIFIKATIONER FOR CHROMPICOLINAT

Beskrivelse: Chrompicolinat er et rødligt, fritflydende pulver, der er tungt opløseligt i vand ved pH 7. Saltet er ligeledes opløseligt i polære organiske opløsningsmidler.

Den kemiske betegnelse for chrompicolinat er tris(2-pyridincarboxyl-N,O)chrom(III) eller chrom(III)-2-pyridincarboxylat.

CAS-nr.: 14639-25-9

Kemisk formel: Cr(C6H4NO2)3

Strukturformel:

Image

| Kemiske egenskaber for chrompicolinat |
| --- |
| Chrompicolinat | over 95 % |
| Chrom (III) | 12 – 13 % |
| Chrom (VI) | ikke påvist |
| Vand | højst 4 % |

Kemiske egenskaber for chrompicolinat

Chrompicolinat

over 95 %

Chrom (III)

12 – 13 %

Chrom (VI)

ikke påvist

Vand

højst 4 %

---

| 31.5.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 143/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 143/38

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 27. maj 2011

om fastlæggelse i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/7/EF af et symbol for information af offentligheden om badevandsklassificering og badeforbud eller frarådet badning

(2011/321/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/7/EF af 15. februar 2006 om forvaltning af badevandskvalitet og om ophævelse af direktiv 76/160/EØF (1), særlig artikel 15, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 12, stk. 1, litra a), i direktiv 2006/7/EF skal medlemsstaterne informere offentligheden om den aktuelle klassificering af badevandet og ethvert forbud mod eller frarådning af badning ved hjælp af et klart og enkelt tegn eller symbol. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 12, stk. 1, litra a), i direktiv 2006/7/EF skal medlemsstaterne informere offentligheden om den aktuelle klassificering af badevandet og ethvert forbud mod eller frarådning af badning ved hjælp af et klart og enkelt tegn eller symbol.

| (2) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 16, stk. 1, i direktiv 2006/7/EF — |
| --- | --- |

(2)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 16, stk. 1, i direktiv 2006/7/EF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

For aktivt og omgående at kunne formidle oplysningerne om den aktuelle klassificering af badevandet og ethvert forbud mod eller frarådning af badning, jf. artikel 12, stk. 1, litra a), i direktiv 2006/7/EF, fastsættes følgende symboler:

| 1) | Symboler for oplysning om badeforbud eller frarådning af badning er fastsat i del 1 i bilaget til denne afgørelse. |
| --- | --- |

1)

Symboler for oplysning om badeforbud eller frarådning af badning er fastsat i del 1 i bilaget til denne afgørelse.

| 2) | Symboler for oplysning om badevandsklassificering er fastsat i del 2 i bilaget til denne afgørelse. |
| --- | --- |

2)

Symboler for oplysning om badevandsklassificering er fastsat i del 2 i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 2011.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 64 af 4.3.2006, s. 37.

1

---

BILAG

DEL 1

Symboler for oplysning om badeforbud eller frarådning af badning

Image

Image

DEL 2

Symboler for oplysning om badevandsklassificering

Image

Image

Image

Image

---

| 31.5.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 143/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 143/41

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 27. maj 2011

om ændring af bilag I og II til beslutning 2009/861/EF om overgangsforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 for så vidt angår forarbejdning af rå mælk, der ikke opfylder EF-kravene, på visse mælkeforarbejdningsvirksomheder i Bulgarien

(meddelt under nummer K(2011) 3647)

(EØS-relevant tekst)

(2011/322/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (1), særlig artikel 9, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 853/2004 er der fastsat særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder. Disse bestemmelser omfatter hygiejnekrav vedrørende rå mælk og mejeriprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 853/2004 er der fastsat særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder. Disse bestemmelser omfatter hygiejnekrav vedrørende rå mælk og mejeriprodukter.

| (2) | Ved Kommissionens beslutning 2009/861/EF (2) er der indrømmet visse undtagelser fra kravene i afsnit IX, kapitel I, underkapitel II og III, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004 for de mælkeforarbejdningsvirksomheder i Bulgarien, der er opført i beslutningen. Beslutningen skal anvendes fra den 1. januar 2010 til den 31. december 2011. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens beslutning 2009/861/EF (2) er der indrømmet visse undtagelser fra kravene i afsnit IX, kapitel I, underkapitel II og III, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004 for de mælkeforarbejdningsvirksomheder i Bulgarien, der er opført i beslutningen. Beslutningen skal anvendes fra den 1. januar 2010 til den 31. december 2011.

| (3) | Visse mælkeforarbejdningsvirksomheder, der er opført i bilag I til beslutning 2009/861/EF, må således som en undtagelse fra de relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 853/2004 forarbejde mælk, der opfylder EF-kravene, og mælk, der ikke gør det, forudsat at forarbejdningen af de to typer mælk finder sted på separate produktionslinjer. Derudover må visse mælkeforarbejdningsvirksomheder, der er opført i bilag II til beslutning 2009/861/EF, forarbejde mælk, der ikke opfylder EF-kravene, uden separate produktionslinjer. |
| --- | --- |

(3)

Visse mælkeforarbejdningsvirksomheder, der er opført i bilag I til beslutning 2009/861/EF, må således som en undtagelse fra de relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 853/2004 forarbejde mælk, der opfylder EF-kravene, og mælk, der ikke gør det, forudsat at forarbejdningen af de to typer mælk finder sted på separate produktionslinjer. Derudover må visse mælkeforarbejdningsvirksomheder, der er opført i bilag II til beslutning 2009/861/EF, forarbejde mælk, der ikke opfylder EF-kravene, uden separate produktionslinjer.

| (4) | Bulgarien forelagde den 24. november 2010 Kommissionen en revideret og ajourført liste over de pågældende mælkeforarbejdningsvirksomheder. |
| --- | --- |

(4)

Bulgarien forelagde den 24. november 2010 Kommissionen en revideret og ajourført liste over de pågældende mælkeforarbejdningsvirksomheder.

| (5) | I den nye liste er virksomhed nr. 7 (BG 0812009 »Serdika – 90« AD) udgået af listen i bilag I til beslutning 2009/861/EF og har fået tilladelse til at markedsføre mejeriprodukter på EU-markedet, da virksomheden nu opfylder kravene i afsnit IX, kapitel I, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004. |
| --- | --- |

(5)

I den nye liste er virksomhed nr. 7 (BG 0812009 »Serdika – 90« AD) udgået af listen i bilag I til beslutning 2009/861/EF og har fået tilladelse til at markedsføre mejeriprodukter på EU-markedet, da virksomheden nu opfylder kravene i afsnit IX, kapitel I, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004.

| (6) | Desuden er virksomhed nr. 14 (BG 1312002 »Milk Grup« EOOD), nr. 25 (BG 1612020 ET »Bor — Chvor«), nr. 70 (BG 2412041 »Mlechen svyat 2003« OOD), og nr. 92 (2212023 »EL BI BULGARIKUM«) udgået af listen i bilag II til beslutning 2009/861/EF og har fået tilladelse til at markedsføre mejeriprodukter på EU-markedet, da virksomhederne nu opfylder kravene i afsnit IX, kapitel I, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004. |
| --- | --- |

(6)

Desuden er virksomhed nr. 14 (BG 1312002 »Milk Grup« EOOD), nr. 25 (BG 1612020 ET »Bor — Chvor«), nr. 70 (BG 2412041 »Mlechen svyat 2003« OOD), og nr. 92 (2212023 »EL BI BULGARIKUM«) udgået af listen i bilag II til beslutning 2009/861/EF og har fået tilladelse til at markedsføre mejeriprodukter på EU-markedet, da virksomhederne nu opfylder kravene i afsnit IX, kapitel I, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004.

| (7) | Beslutning 2009/861/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(7)

Beslutning 2009/861/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilag I og II til beslutning 2009/861/EF erstattes af teksten i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse anvendes fra 1. marts 2011.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 2011.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  EUT L 314 af 1.12.2009, s. 83.

2

---

BILAG

Bilag I og II til beslutning 2009/861/EF affattes således:

BILAG I

Liste over mælkeforarbejdningsvirksomheder, der har tilladelse til at forarbejde mælk, der opfylder kravene, og mælk, der ikke gør det, jf. artikel 2

| Nr. | Veterinærnr. | Virksomhedens navn | By/vej eller landsby/region |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0412010 | »Bi Si Si Handel« OOD | gr. Elena
  ul. »Treti mart« 19 |
| 2 | BG 0512025 | »El Bi Bulgarikum« EAD | gr. Vidin
  YUPZ |
| 3 | BG 0612027 | »Mlechen ray — 2« EOOD | gr. Vratsa
  kv. »Bistrets« |
| 4 | BG 0612043 | ET »Zorov- 91 -Dimitar Zorov« | gr. Vratsa
  Mestnost »Parshevitsa« |
| 5 | BG 2012020 | »Yotovi« OOD | gr. Sliven
  kv. »Rechitsa« |
| 6 | BG 2512020 | »Mizia-Milk« OOD | gr. Targovishte Industrialna zona |
| 7 | BG 2112001 | »Rodopeya — Belev« EOOD | gr. Smolyan
  Ul. »Trakya« 20 |
| 8 | BG 1212001 | »S i S — 7« EOOD | gr. Montana
  »Vrachansko shose« 1 |
| 9 | BG 2812003 | »Balgarski yogurt« OOD | s. Veselinovo
  obl. Yambolska |

Nr.

Veterinærnr.

Virksomhedens navn

By/vej eller landsby/region

1

BG 0412010

»Bi Si Si Handel« OOD

gr. Elena

ul. »Treti mart« 19

2

BG 0512025

»El Bi Bulgarikum« EAD

gr. Vidin

YUPZ

3

BG 0612027

»Mlechen ray — 2« EOOD

gr. Vratsa

kv. »Bistrets«

4

BG 0612043

ET »Zorov- 91 -Dimitar Zorov«

gr. Vratsa

Mestnost »Parshevitsa«

5

BG 2012020

»Yotovi« OOD

gr. Sliven

kv. »Rechitsa«

6

BG 2512020

»Mizia-Milk« OOD

gr. Targovishte Industrialna zona

7

BG 2112001

»Rodopeya — Belev« EOOD

gr. Smolyan

Ul. »Trakya« 20

8

BG 1212001

»S i S — 7« EOOD

gr. Montana

»Vrachansko shose« 1

9

BG 2812003

»Balgarski yogurt« OOD

s. Veselinovo

obl. Yambolska

BILAG II

Liste over mælkeforarbejdningsvirksomheder, der har tilladelse til at forarbejde mælk, der ikke opfylder kravene, jf. artikel 3

| Nr. | Veterinærnr. | Virksomhedens navn | By/vej eller landsby/region |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 2412037 | »Stelimeks« EOOD | s. Asen |
| 2 | 0912015 | »Anmar« OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 3 | 0912016 | OOD »Persenski« | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 4 | 1012014 | ET »Georgi Gushterov DR« | s. Yahinovo |
| 5 | 1012018 | »Evro miyt end milk« EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 6 | 1112004 | »Matev-Mlekoprodukt« OOD | s. Goran |
| 7 | 1112017 | ET »Rima-Rumen Borisov« | s. Vrabevo |
| 8 | 1312023 | »Inter-D« OOD | s. Kozarsko |
| 9 | 1612049 | »Alpina -Milk« EOOD | s. Zhelyazno |
| 10 | 1612064 | OOD »Ikay« | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 11 | 2112008 | MK »Rodopa milk« | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 12 | 2412039 | »Penchev« EOOD | gr. Chirpan
  ul. »Septemvriytsi« 58 |
| 13 | 2512021 | »Keya-Komers-03« EOOD | s. Svetlen |
| 14 | 0112014 | ET »Veles-Kostadin Velev« | gr. Razlog
  ul. »Golak« 14 |
| 15 | 2312041 | »Danim-D.Stoyanov« EOOD | gr. Elin Pelin
  m-st Mansarovo |
| 16 | 2712010 | »Kamadzhiev-milk« EOOD | s. Kriva reka
  obsht. N.Kozlevo |
| 17 | BG 1212029 | SD »Voynov i sie« | gr. Montana ul. »N.Yo.Vaptsarov« 8 |
| 18 | 0712001 | »Ben Invest« OOD | s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo |
| 19 | 1512012 | ET »Ahmed Tatarla« | s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol |
| 20 | 2212027 | »Ekobalkan« OOD | gr. Sofia
  bul »Evropa« 138 |
| 21 | 2312030 | ET »Favorit- D.Grigorov« | s. Aldomirovtsi |
| 22 | 2312031 | ET »Belite kamani« | s. Dragotintsi |
| 23 | BG 1512033 | ET »Voynov-Ventsislav Hristakiev« | s. Milkovitsa
  obsht. Gulyantsi |
| 24 | BG 1512029 | »Lavena« OOD | s. Dolni Dębnik obl. Pleven |
| 25 | BG 1612028 | ET »Slavka Todorova« | s. Trud
  obsht. Maritsa |
| 26 | BG 1612051 | ET »Radev-Radko Radev« | s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv |
| 27 | BG 1612066 | »Lakti ko« OOD | s. Bogdanitza |
| 28 | BG 2112029 | ET »Karamfil Kasakliev« | gr. Dospat |
| 29 | BG 0912004 | »Rodopchanka« OOD | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 30 | 0112003 | ET »Vekir« | s. Godlevo |
| 31 | 0112013 | ET »Ivan Kondev« | gr. Razlog
  Stopanski dvor |
| 32 | 0212037 | »Megakomers« OOD | s. Lyulyakovo
  obsht. Ruen |
| 33 | 0512003 | SD »LAF-Velizarov i sie« | s. Dabravka
  obsht. Belogradchik |
| 34 | 0612035 | OOD »Nivego« | s. Chiren |
| 35 | 0612041 | ET »Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova« | gr. Vratsa
  ul. »Ilinden« 3 |
| 36 | 0612042 | ET »Mlechen puls —95 — Tsvetelina Tomova« | gr. Krivodol
  ul. »Vasil Levski« |
| 37 | 1012008 | »Kentavar« OOD | s. Konyavo
  obsht. Kyustendil |
| 38 | 1212022 | »Milkkomm«
  EOOD | gr. Lom ul. »Al.Stamboliyski« 149 |
| 39 | 1212031 | »ADL« OOD | s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi |
| 40 | 1512006 | »Mandra« OOD | s. Obnova
  obsht. Levski |
| 41 | 1512008 | ET »Petar Tonovski-Viola« | gr. Koynare
  ul. »Hr.Botev« 14 |
| 42 | 1512010 | ET »Militsa Lazarova-90« | gr. Slavyanovo,
  ul. »Asen Zlatarev« 2 |
| 43 | 1612024 | SD »Kostovi — EMK« | gr. Saedinenie
  ul. »L.Karavelov« 5 |
| 44 | 1612043 | ET »Dimitar Bikov« | s. Karnare
  obsht. »Sopot« |
| 45 | 1712046 | ET »Stem-Tezdzhan Ali« | gr. Razgrad
  ul. »Knyaz Boris«23 |
| 46 | 2012012 | ET »Olimp-P.Gurtsov« | gr. Sliven
  m-t »Matsulka« |
| 47 | 2112003 | »Milk- inzhenering« OOD | gr.Smolyan
  ul. »Chervena skala« 21 |
| 48 | 2112027 | »Keri« OOD | s. Borino,
  obsht. Borino |
| 49 | 2312023 | »Mogila« OOD | gr. Godech,
  ul. »Ruse« 4 |
| 50 | 2512018 | »Biomak« EOOD | gr. Omurtag
  ul. »Rodopi« 2 |
| 51 | 2712013 | »Ekselans« OOD | s. Osmar,
  obsht. V. Preslav |
| 52 | 2812018 | ET »Bulmilk-Nikolay Nikolov« | s. General Inzovo, obl. Yambolska |
| 53 | 2812010 | ET »Mladost-2-Yanko Yanev« | gr. Yambol,
  ul. »Yambolen« 13 |
| 54 | BG 1012020 | ET »Petar Mitov-Universal« | s. Gorna Grashtitsa
  obsht. Kyustendil |
| 55 | BG 1112016 | Mandra »IPZHZ« | gr. Troyan
  ul. »V.Levski« 281 |
| 56 | BG 1712042 | ET »Madar« | s. Terter |
| 57 | BG 2612042 | »Bulmilk« OOD | s. Konush
  obl. Haskovska |
| 58 | BG 0912011 | ET »Alada-Mohamed Banashak« | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 59 | 1112026 | »ABLAMILK« EOOD | gr. Lukovit,
  ul. »Yordan Yovkov« 13 |
| 60 | 1312005 | »Ravnogor« OOD | s. Ravnogor |
| 61 | 1712010 | »Bulagrotreyd-chastna kompaniya« EOOD | s. Yuper
  Industrialen kvartal |
| 62 | 1712013 | ET »Deniz« | s. Ezerche |
| 63 | 2012011 | ET »Ivan Gardev 52« | gr. Kermen
  ul. »Hadzhi Dimitar« 2 |
| 64 | 2012024 | ET »Denyo Kalchev 53« | gr. Sliven
  ul. »Samuilovsko shose« 17 |
| 65 | 2112015 | OOD »Rozhen Milk« | s. Davidkovo, obsht. Banite |
| 66 | 2112026 | ET »Vladimir Karamitev« | s. Varbina
  obsht. Madan |
| 67 | 2312007 | ET »Agropromilk« | gr. Ihtiman, ul. »P.Slaveikov« 19 |
| 68 | 2612038 | »Bul Milk« EOOD | gr. Haskovo
  Sev. industr. zona |
| 69 | 2612049 | ET »Todorovi-53« | gr. Topolovgrad ul. »Bulgaria« 65 |
| 70 | BG 1812008 | »Vesi« OOD | s. Novo selo |
| 71 | BG 2512003 | »Si Vi Es« OOD | gr. Omurtag
  Promishlena zona |
| 72 | BG 2612034 | ET »Eliksir-Petko Petev« | s. Gorski izvor |
| 73 | BG 1812003 | »Sirma Prista« AD | gr. Ruse
  bul. »3-ti mart« 51 |
| 74 | BG 2512001 | »Mladost -2002« OOD | gr. Targovishte
  bul.»29-ti yanuari« 7 |
| 75 | 0312002 | ET »Mario« | gr. Suvorovo |
| 76 | 0712015 | »Rosta« EOOD | s. M. Varshets |
| 77 | 0812030 | »FAMA« AD | gr. Dobrich
  bul. »Dobrudzha« 2 |
| 78 | 0912003 | »Koveg-mlechni produkti« OOD | gr. Kardzhali
  Promishlena zona |
| 79 | 1412015 | ET »Boycho Videnov — Elbokada 2000« | s. Stefanovo
  obsht. Radomir |
| 80 | 1712017 | »Diva 02« OOD | gr. Isperih
  ul. »An.Kanchev« |
| 81 | 1712019 | ET »Ivaylo-Milena Stancheva« | gr. Isperih
  Parvi stopanski dvor |
| 82 | 1712037 | ET »Ali Isliamov« | s. Yasenovets |
| 83 | 1712043 | »Maxima milk« OOD | s. Samuil |
| 84 | 1812005 | »DAV — Viktor Simonov« EOOD | gr. Vetovo
  ul. »Han Kubrat« 52 |
| 85 | 2012010 | »Saray« OOD | s. Mokren |
| 86 | 2012032 | »Kiveks« OOD | s.Kovachite |
| 87 | 2012036 | »Minchevi« OOD | s. Korten |
| 88 | 2212009 | »Serdika -94« OOD | gr. Sofia
  kv. Zheleznitza |
| 89 | 2312028 | ET »Sisi Lyubomir Semkov« | s. Anton |
| 90 | 2312033 | »Balkan spetsial« OOD | s. Gorna Malina |
| 91 | 2312039 | EOOD »Laktoni« | s. Ravno pole, obl. Sofiyska |
| 92 | 2412040 | »Inikom« OOD | gr. Galabovo
  ul. »G.S.Rakovski« 11 |
| 93 | 2512011 | ET »Sevi 2000- Sevie Ibryamova« | s. Krepcha
  obsht. Opaka |
| 94 | 2612015 | ET »Detelina 39« | s. Brod |
| 95 | 2812002 | »Arachievi« OOD | s. Kirilovo,
  obl. Yambolska’ |
| 96 | BG 1612021 | ET »Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov« | s. Briagovo
  obsht. Gulyantsi |
| 97 | BG 2012019 | »Hemus-Milk komers« OOD | gr. Sliven
  Promishlena zona Zapad |
| 98 | 2012008 | »Raftis« EOOD | s. Byala |
| 99 | 2112023 | ET »Iliyan Isakov« | s. Trigrad
  obsht. Devin |
| 100 | 2312020 | »MAH 2003« EOOD | gr. Etropole
  bul. »Al. Stamboliyski« 21 |
| 101 | 2712005 | »Nadezhda« OOD | s. Kliment |

Nr.

Veterinærnr.

Virksomhedens navn

By/vej eller landsby/region

1

BG 2412037

»Stelimeks« EOOD

s. Asen

2

0912015

»Anmar« OOD

s. Padina

obsht. Ardino

3

0912016

OOD »Persenski«

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

4

1012014

ET »Georgi Gushterov DR«

s. Yahinovo

5

1012018

»Evro miyt end milk« EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

6

1112004

»Matev-Mlekoprodukt« OOD

s. Goran

7

1112017

ET »Rima-Rumen Borisov«

s. Vrabevo

8

1312023

»Inter-D« OOD

s. Kozarsko

9

1612049

»Alpina -Milk« EOOD

s. Zhelyazno

10

1612064

OOD »Ikay«

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

11

2112008

MK »Rodopa milk«

s. Smilyan

obsht. Smolyan

12

2412039

»Penchev« EOOD

gr. Chirpan

ul. »Septemvriytsi« 58

13

2512021

»Keya-Komers-03« EOOD

s. Svetlen

14

0112014

ET »Veles-Kostadin Velev«

gr. Razlog

ul. »Golak« 14

15

2312041

»Danim-D.Stoyanov« EOOD

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

16

2712010

»Kamadzhiev-milk« EOOD

s. Kriva reka

obsht. N.Kozlevo

17

BG 1212029

SD »Voynov i sie«

gr. Montana ul. »N.Yo.Vaptsarov« 8

18

0712001

»Ben Invest« OOD

s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo

19

1512012

ET »Ahmed Tatarla«

s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol

20

2212027

»Ekobalkan« OOD

gr. Sofia

bul »Evropa« 138

21

2312030

ET »Favorit- D.Grigorov«

s. Aldomirovtsi

22

2312031

ET »Belite kamani«

s. Dragotintsi

23

BG 1512033

ET »Voynov-Ventsislav Hristakiev«

s. Milkovitsa

obsht. Gulyantsi

24

BG 1512029

»Lavena« OOD

s. Dolni Dębnik obl. Pleven

25

BG 1612028

ET »Slavka Todorova«

s. Trud

obsht. Maritsa

26

BG 1612051

ET »Radev-Radko Radev«

s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv

27

BG 1612066

»Lakti ko« OOD

s. Bogdanitza

28

BG 2112029

ET »Karamfil Kasakliev«

gr. Dospat

29

BG 0912004

»Rodopchanka« OOD

s. Byal izvor

obsht. Ardino

30

0112003

ET »Vekir«

s. Godlevo

31

0112013

ET »Ivan Kondev«

gr. Razlog

Stopanski dvor

32

0212037

»Megakomers« OOD

s. Lyulyakovo

obsht. Ruen

33

0512003

SD »LAF-Velizarov i sie«

s. Dabravka

obsht. Belogradchik

34

0612035

OOD »Nivego«

s. Chiren

35

0612041

ET »Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova«

gr. Vratsa

ul. »Ilinden« 3

36

0612042

ET »Mlechen puls —95 — Tsvetelina Tomova«

gr. Krivodol

ul. »Vasil Levski«

37

1012008

»Kentavar« OOD

s. Konyavo

obsht. Kyustendil

38

1212022

»Milkkomm«

EOOD

gr. Lom ul. »Al.Stamboliyski« 149

39

1212031

»ADL« OOD

s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi

40

1512006

»Mandra« OOD

s. Obnova

obsht. Levski

41

1512008

ET »Petar Tonovski-Viola«

gr. Koynare

ul. »Hr.Botev« 14

42

1512010

ET »Militsa Lazarova-90«

gr. Slavyanovo,

ul. »Asen Zlatarev« 2

43

1612024

SD »Kostovi — EMK«

gr. Saedinenie

ul. »L.Karavelov« 5

44

1612043

ET »Dimitar Bikov«

s. Karnare

obsht. »Sopot«

45

1712046

ET »Stem-Tezdzhan Ali«

gr. Razgrad

ul. »Knyaz Boris«23

46

2012012

ET »Olimp-P.Gurtsov«

gr. Sliven

m-t »Matsulka«

47

2112003

»Milk- inzhenering« OOD

gr.Smolyan

ul. »Chervena skala« 21

48

2112027

»Keri« OOD

s. Borino,

obsht. Borino

49

2312023

»Mogila« OOD

gr. Godech,

ul. »Ruse« 4

50

2512018

»Biomak« EOOD

gr. Omurtag

ul. »Rodopi« 2

51

2712013

»Ekselans« OOD

s. Osmar,

obsht. V. Preslav

52

2812018

ET »Bulmilk-Nikolay Nikolov«

s. General Inzovo, obl. Yambolska

53

2812010

ET »Mladost-2-Yanko Yanev«

gr. Yambol,

ul. »Yambolen« 13

54

BG 1012020

ET »Petar Mitov-Universal«

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

55

BG 1112016

Mandra »IPZHZ«

gr. Troyan

ul. »V.Levski« 281

56

BG 1712042

ET »Madar«

s. Terter

57

BG 2612042

»Bulmilk« OOD

s. Konush

obl. Haskovska

58

BG 0912011

ET »Alada-Mohamed Banashak«

s. Byal izvor

obsht. Ardino

59

1112026

»ABLAMILK« EOOD

gr. Lukovit,

ul. »Yordan Yovkov« 13

60

1312005

»Ravnogor« OOD

s. Ravnogor

61

1712010

»Bulagrotreyd-chastna kompaniya« EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

62

1712013

ET »Deniz«

s. Ezerche

63

2012011

ET »Ivan Gardev 52«

gr. Kermen

ul. »Hadzhi Dimitar« 2

64

2012024

ET »Denyo Kalchev 53«

gr. Sliven

ul. »Samuilovsko shose« 17

65

2112015

OOD »Rozhen Milk«

s. Davidkovo, obsht. Banite

66

2112026

ET »Vladimir Karamitev«

s. Varbina

obsht. Madan

67

2312007

ET »Agropromilk«

gr. Ihtiman, ul. »P.Slaveikov« 19

68

2612038

»Bul Milk« EOOD

gr. Haskovo

Sev. industr. zona

69

2612049

ET »Todorovi-53«

gr. Topolovgrad ul. »Bulgaria« 65

70

BG 1812008

»Vesi« OOD

s. Novo selo

71

BG 2512003

»Si Vi Es« OOD

gr. Omurtag

Promishlena zona

72

BG 2612034

ET »Eliksir-Petko Petev«

s. Gorski izvor

73

BG 1812003

»Sirma Prista« AD

gr. Ruse

bul. »3-ti mart« 51

74

BG 2512001

»Mladost -2002« OOD

gr. Targovishte

bul.»29-ti yanuari« 7

75

0312002

ET »Mario«

gr. Suvorovo

76

0712015

»Rosta« EOOD

s. M. Varshets

77

0812030

»FAMA« AD

gr. Dobrich

bul. »Dobrudzha« 2

78

0912003

»Koveg-mlechni produkti« OOD

gr. Kardzhali

Promishlena zona

79

1412015

ET »Boycho Videnov — Elbokada 2000«

s. Stefanovo

obsht. Radomir

80

1712017

»Diva 02« OOD

gr. Isperih

ul. »An.Kanchev«

81

1712019

ET »Ivaylo-Milena Stancheva«

gr. Isperih

Parvi stopanski dvor

82

1712037

ET »Ali Isliamov«

s. Yasenovets

83

1712043

»Maxima milk« OOD

s. Samuil

84

1812005

»DAV — Viktor Simonov« EOOD

gr. Vetovo

ul. »Han Kubrat« 52

85

2012010

»Saray« OOD

s. Mokren

86

2012032

»Kiveks« OOD

s.Kovachite

87

2012036

»Minchevi« OOD

s. Korten

88

2212009

»Serdika -94« OOD

gr. Sofia

kv. Zheleznitza

89

2312028

ET »Sisi Lyubomir Semkov«

s. Anton

90

2312033

»Balkan spetsial« OOD

s. Gorna Malina

91

2312039

EOOD »Laktoni«

s. Ravno pole, obl. Sofiyska

92

2412040

»Inikom« OOD

gr. Galabovo

ul. »G.S.Rakovski« 11

93

2512011

ET »Sevi 2000- Sevie Ibryamova«

s. Krepcha

obsht. Opaka

94

2612015

ET »Detelina 39«

s. Brod

95

2812002

»Arachievi« OOD

s. Kirilovo,

obl. Yambolska’

96

BG 1612021

ET »Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov«

s. Briagovo

obsht. Gulyantsi

97

BG 2012019

»Hemus-Milk komers« OOD

gr. Sliven

Promishlena zona Zapad

98

2012008

»Raftis« EOOD

s. Byala

99

2112023

ET »Iliyan Isakov«

s. Trigrad

obsht. Devin

100

2312020

»MAH 2003« EOOD

gr. Etropole

bul. »Al. Stamboliyski« 21

101

2712005

»Nadezhda« OOD

s. Kliment

---

Berigtigelser

| 31.5.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 143/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 143/48

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) nr. 258/2011 af 16. marts 2011 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 70 af 17. marts 2011
  )

Side 23, betragtning 164, første punktum:

I stedet for:

»Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger (der kan afhængigt af tilfældet indføres en procentsats], kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1.«

læses:

»Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1.«

Side 26, bilag I, indledende sætning:

I stedet for:

»Samarbejdsvillige eksporterende producenter fra Kina, der ikke indgik i stikprøven, og som ikke blev indrømmet individuel behandling«

læses:

»Samarbejdsvillige eksporterende producenter fra Kina, der ikke indgik i stikprøven, eller som ikke blev indrømmet individuel behandling«.

Side 27, bilag I, nr. 33:

I stedet for:

»Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd«

læses:

»Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd«.

Side 27, bilag I, nr. 59:

I stedet for:

»Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd«

læses:

»Guangdong Ouya Ceramic Co. Ltd«.

Side 28, bilag I, nr. 82:

I stedet for:

»Louis Valentino Ceramic Co. Ltd«

læses:

»Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd«.

Side 29, bilag I, nr. 109:

I stedet for:

»ZhaoQing Zhongcheng Ceramic Co. Ltd«

læses:

»Zhaoqing Zhongheng Ceramic Co. Ltd«.

---

| 31.5.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 143/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 143/49

---

Berigtigelse til Rådets forordning (EU) nr. 57/2011 af 18. januar 2011 om fastsættelse for 2011 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 24 af 27. januar 2011
  )

| 1) | Side 21, bilag IA, Område: Brosme Brosme brosme, Område: Norske farvande i IV (USK/04-N.): |
| --- | --- |

1)

Side 21, bilag IA, Område: Brosme Brosme brosme, Område: Norske farvande i IV (USK/04-N.):

I stedet for:

»Område: Brosme, Brosme brosme«

læses:

»Art: Brosme, Brosme brosme«.

| 2) | Side 21, bilag IA, Art: Havgalte Caproidae, Område: EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII (BOR/678-.): |
| --- | --- |

2)

Side 21, bilag IA, Art: Havgalte Caproidae, Område: EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII (BOR/678-.):

Caproidae

I stedet for:

»(BOR/678-.)«

læses:

»(BOR/678-)«.

| 3) | Side 27, bilag IA, Art: Torsk Gadus morhua, Område: VIb, EU-farvande og internationale farvande i Vb vest for 12° 00 V og i XII og XIV (COD/2A3AX4): |
| --- | --- |

3)

Side 27, bilag IA, Art: Torsk Gadus morhua, Område: VIb, EU-farvande og internationale farvande i Vb vest for 12° 00 V og i XII og XIV (COD/2A3AX4):

Gadus morhua

I stedet for:

»Område: VIb, EU-farvande og internationale farvande i Vb vest for 12° 00 V og i XII og XIV (COD/2A3AX4)«

læses:

»Område: IV, EU-farvande i IIa og den del af IIIa, som ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat (COD/2A3AX4)«.

| 4) | Side 30, bilag IA, Art: Glashvarrearter, Lepidorhombus spp., Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb og internationale farvande i XII og XIV (LEZ/561214): |
| --- | --- |

4)

Side 30, bilag IA, Art: Glashvarrearter, Lepidorhombus spp., Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb og internationale farvande i XII og XIV (LEZ/561214):

Lepidorhombus

I stedet for:

»(LEZ/561214)«

læses:

»(LEZ/56-14)«.

| 5) | Side 32, bilag IA, Art: Havtaske Lophiidae, Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb og internationale farvande i XII og XIV (ANF/561214): |
| --- | --- |

5)

Side 32, bilag IA, Art: Havtaske Lophiidae, Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb og internationale farvande i XII og XIV (ANF/561214):

Lophiidae

I stedet for:

»(ANF/561214)«

læses:

»(ANF/56-14)«.

| 6) | Side 36, bilag IA, Art: Hvilling Merlangius merlangus, Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb og internationale farvande i XII og XIV (WHG/561214): |
| --- | --- |

6)

Side 36, bilag IA, Art: Hvilling Merlangius merlangus, Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb og internationale farvande i XII og XIV (WHG/561214):

Merlangius merlangus

I stedet for:

»(WHG/561214)«

læses:

»(WHG/56-14)«.

| 7) | Side 40, bilag IA, Art: Blåhvilling Micromesistius poutassou, Område: Norske farvande i II og IV (WHB/4AB-N.): |
| --- | --- |

7)

Side 40, bilag IA, Art: Blåhvilling Micromesistius poutassou, Område: Norske farvande i II og IV (WHB/4AB-N.):

Micromesistius poutassou

I stedet for:

»(WHB/4AB-N.)«

læses:

»(WHB/24-N.)«.

| 8) | Side 43, bilag IA, Art: Lange Molva molva, Område: IIIa; EU-farvande i område 22-32 (LIN/3A/BCD): |
| --- | --- |

8)

Side 43, bilag IA, Art: Lange Molva molva, Område: IIIa; EU-farvande i område 22-32 (LIN/3A/BCD):

Molva molva

I stedet for:

»EU-farvande i område 22-32«

læses:

»EU-farvande i IIIbcd«.

| 9) | Side 43, bilag IA, Art: Lange Molva molva, Område: IIIa; EU-farvande i område 22-32 (LIN/3A/BCD), fodnote 1: |
| --- | --- |

9)

Side 43, bilag IA, Art: Lange Molva molva, Område: IIIa; EU-farvande i område 22-32 (LIN/3A/BCD), fodnote 1:

Molva molva

I stedet for:

| »(1) | Kvoten må kun tages i EU-farvande i IIIa og område 22-32.« |
| --- | --- |

»(1)

Kvoten må kun tages i EU-farvande i IIIa og område 22-32.«

læses:

| »(1) | Kvoten må kun tages i EU-farvande i IIIa og IIIbcd.« |
| --- | --- |

»(1)

Kvoten må kun tages i EU-farvande i IIIa og IIIbcd.«

| 10) | Side 44, bilag IA, Art: Lange Molva molva, Område: EU-farvande i IV (LIN/04.): |
| --- | --- |

10)

Side 44, bilag IA, Art: Lange Molva molva, Område: EU-farvande i IV (LIN/04.):

Molva molva

I stedet for:

»(LIN/04.)«

læses:

»(LIN/04-C.)«.

| 11) | Side 49, bilag IA, Art: Rødspætte Pleuronectes platessa, Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, og internationale farvande i XII og XIV (PLE/561214): |
| --- | --- |

11)

Side 49, bilag IA, Art: Rødspætte Pleuronectes platessa, Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, og internationale farvande i XII og XIV (PLE/561214):

Pleuronectes platessa

I stedet for:

»(PLE/561214)«

læses:

»(PLE/56-14)«.

| 12) | Side 51, bilag IA, Art: Lubbe Pollachius pollachius, Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, og internationale farvande i XII og XIV (POL/561214): |
| --- | --- |

12)

Side 51, bilag IA, Art: Lubbe Pollachius pollachius, Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb, og internationale farvande i XII og XIV (POL/561214):

Pollachius pollachius

I stedet for:

»(POL/561214)«

læses:

»(POL/56-14)«.

| 13) | Side 52, bilag IA, Art: Sej Pollachius virens, Område: VI og EU-farvande og internationale farvande i V b, XII og XIV (POK/561214): |
| --- | --- |

13)

Side 52, bilag IA, Art: Sej Pollachius virens, Område: VI og EU-farvande og internationale farvande i V b, XII og XIV (POK/561214):

Pollachius virens

I stedet for:

»VI og EU-farvande og internationale farvande i V b, XII og XIV (POK/561214)«

læses:

»VI og EU-farvande og internationale farvande i Vb, XII og XIV (POK/56-14)«.

| 14) | Side 54, bilag IA, Art: Rokker Rajidae, Område: EF-farvande i IIIa (SRX/03-C.): |
| --- | --- |

14)

Side 54, bilag IA, Art: Rokker Rajidae, Område: EF-farvande i IIIa (SRX/03-C.):

Rokker Rajidae

I stedet for:

»EF-farvande i IIIa (SRX/03-C.)«

læses:

»EU-farvande i IIIa (SRX/03A-C.)«.

| 15) | Side 54, bilag IA, Art: Rokker Rajidae, Område: EF-farvande i IIIa (SRX/03A-C.), fodnote 1: |
| --- | --- |

15)

Side 54, bilag IA, Art: Rokker Rajidae, Område: EF-farvande i IIIa (SRX/03A-C.), fodnote 1:

Rajidae

I stedet for:

| »(1) | Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C.), sømrokke (Raja clavata) (RJC/03-C.), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/03- C.), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/03-C.) og tærbe (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) rapporteres særskilt.« |
| --- | --- |

»(1)

Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C.), sømrokke (Raja clavata) (RJC/03-C.), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/03- C.), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/03-C.) og tærbe (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) rapporteres særskilt.«

læses:

| »(1) | Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), sømrokke (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/03A-C.) og tærbe (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) rapporteres særskilt.« |
| --- | --- |

»(1)

Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), sømrokke (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/03A-C.) og tærbe (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) rapporteres særskilt.«

| 16) | Side 55, bilag IA, Art: Rokker Rajidae, Område: EF-farvande i VIId (SRX/O7D.): |
| --- | --- |

16)

Side 55, bilag IA, Art: Rokker Rajidae, Område: EF-farvande i VIId (SRX/O7D.):

Rajidae

I stedet for:

»EF-farvande«

læses:

»EU-farvande«.

| 17) | Side 56, bilag IA, Art: Hellefisk Reinhardtius hippoglossoides, Område: EF-farvande i IIa og IV og internationale farvande i Vb og VI (GHL/2A-C46): |
| --- | --- |

17)

Side 56, bilag IA, Art: Hellefisk Reinhardtius hippoglossoides, Område: EF-farvande i IIa og IV og internationale farvande i Vb og VI (GHL/2A-C46):

Reinhardtius hippoglossoides

I stedet for:

»EF-farvande i IIa og IV og EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI (GHL/2A-C46)«

læses:

»EU-farvande i IIa og IV og EU-farvande og internationale farvande i Vb og VI (GHL/2A-C46)«.

| 18) | Side 58, bilag IA, Art: Makrel Scomber scombrus, Område: VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe, EU-farvande og internationale farvande i Vb, og internationale farvande i IIa, XII og XIV (MAC/2CX14-), Særlige betingelser, tabellen, midterste kolonne, hovedet: |
| --- | --- |

18)

Side 58, bilag IA, Art: Makrel Scomber scombrus, Område: VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe, EU-farvande og internationale farvande i Vb, og internationale farvande i IIa, XII og XIV (MAC/2CX14-), Særlige betingelser, tabellen, midterste kolonne, hovedet:

Scomber scombrus

I stedet for:

»(MAC/*04A-C)«

læses:

»(MAC/*4A-EN)«.

| 19) | Side 59, bilag IA, Art: Makrel Scomber scombrus , Område: Norske farvande i IIa og IVa (MAC/24-N.): |
| --- | --- |

19)

Side 59, bilag IA, Art: Makrel Scomber scombrus , Område: Norske farvande i IIa og IVa (MAC/24-N.):

Scomber scombrus

I stedet for:

»(MAC/24-N.)«

læses:

»(MAC/2A4A-N)«.

| 20) | Side 59, bilag IA, Art: Makrel Scomber scombrus, Område: Norske farvande i IIa og IVa (MAC/24-N.), fodnote 1: |
| --- | --- |

20)

Side 59, bilag IA, Art: Makrel Scomber scombrus, Område: Norske farvande i IIa og IVa (MAC/24-N.), fodnote 1:

Scomber scombrus

I stedet for:

| »(1) | Fangster i IVa (MAC/*04) og i internationale farvande i IIa (MAC/02A-N.) skal rapporteres særskilt.« |
| --- | --- |

»(1)

Fangster i IVa (MAC/*04) og i internationale farvande i IIa (MAC/02A-N.) skal rapporteres særskilt.«

læses:

| »(1) | Fangster i IVa (MAC/*4A.) og IIa (MAC/*2A.) skal rapporteres særskilt.« |
| --- | --- |

»(1)

Fangster i IVa (MAC/*4A.) og IIa (MAC/*2A.) skal rapporteres særskilt.«

| 21) | Side 60, bilag IA, Art: Almindelig tunge Solea solea, Område: EU-farvande i II og IV (SOL/24.): |
| --- | --- |

21)

Side 60, bilag IA, Art: Almindelig tunge Solea solea, Område: EU-farvande i II og IV (SOL/24.):

Solea solea

I stedet for:

»(SOL/24.)«

læses:

»(SOL/24-C.)«.

| 22) | Side 60, bilag IA, Art: Almindelig tunge Solea solea, Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb og internationale farvande i XII og XIV (SOL/561214): |
| --- | --- |

22)

Side 60, bilag IA, Art: Almindelig tunge Solea solea, Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb og internationale farvande i XII og XIV (SOL/561214):

Solea solea

I stedet for:

»(SOL/561214)«

læses:

»(SOL/56-14)«.

| 23) | Side 62, bilag IA, Art: Tungearter Soleidae: |
| --- | --- |

23)

Side 62, bilag IA, Art: Tungearter Soleidae:

Soleidae

I stedet for:

»Soleidae«

læses:

»Solea spp.«

| 24) | Side 66, bilag IA, Art: Hestemakrelarter Trachurus ssp., Område: IX (JAX/09.), ud for »Portugal«: |
| --- | --- |

24)

Side 66, bilag IA, Art: Hestemakrelarter Trachurus ssp., Område: IX (JAX/09.), ud for »Portugal«:

Trachurus

I stedet for:

»390«

læses:

»21 931«.

| 25) | Side 82, bilag IC, Art: Torsk Gadus morhua, Område: NAFO 3M (COD/N3M.), ud for »Portugal«: |
| --- | --- |

25)

Side 82, bilag IC, Art: Torsk Gadus morhua, Område: NAFO 3M (COD/N3M.), ud for »Portugal«:

Gadus morhua

I stedet for:

»1 946«

læses:

»1 947«.

| 26) | Side 92, bilag IE, Art: Antarktisk lyskrebs Euphausia superba, Område: FAO 48 (KRI/F48.), Særlige betingelser: |
| --- | --- |

26)

Side 92, bilag IE, Art: Antarktisk lyskrebs Euphausia superba, Område: FAO 48 (KRI/F48.), Særlige betingelser:

Euphausia superba

I stedet for:

| »Underområde 48.1 (KRI/F48.1.) | 155 000 |
| --- | --- |
| Underområde 48.2 (KRI/F48.2.) | 279 000 |
| Underområde 48.3 (KRI/F48.3.) | 279 000 |
| Underområde 48.4 (KRI/F48.4.) | 93 000« |

»Underområde 48.1 (KRI/F48.1.)

155 000

Underområde 48.2 (KRI/F48.2.)

279 000

Underområde 48.3 (KRI/F48.3.)

279 000

Underområde 48.4 (KRI/F48.4.)

93 000«

læses:

| »Underområde 48.1 (KRI/*F481.) | 155 000 |
| --- | --- |
| Underområde 48.2 (KRI/*F482.) | 279 000 |
| Underområde 48.3 (KRI/*F483.) | 279 000 |
| Underområde 48.4 (KRI/*F484.) | 93 000«. |

»Underområde 48.1 (KRI/*F481.)

155 000

Underområde 48.2 (KRI/*F482.)

279 000

Underområde 48.3 (KRI/*F483.)

279 000

Underområde 48.4 (KRI/*F484.)

93 000«.

---