# Eiropas Savienības L 149/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.149.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 149 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 8. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.149.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 149

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 8. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 550/2011 (2011. gada 7. jūnijs) par to, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK noteiktu konkrētus ierobežojumus, kas piemērojami starptautisku kredītu izmantošanai no projektiem, kuri saistīti ar rūpnieciskajām gāzēm (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 551/2011 (2011. gada 31. maijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot zilo jūras līdaku ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI un VII zonā | 4 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 552/2011 (2011. gada 1. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot ogļzivi V, VI, VII un XII zonā ES un starptautiskajos ūdeņos | 6 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 553/2011 (2011. gada 7. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 8 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2011/332/KĀDP (2011. gada 7. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 10 |
| | | 2011/333/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 7. jūnijs) par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai kopēšanas un zīmēšanas papīram
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 3751)

   (
  1
  ) | 12 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 550/2011 (2011. gada 7. jūnijs) par to, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK noteiktu konkrētus ierobežojumus, kas piemērojami starptautisku kredītu izmantošanai no projektiem, kuri saistīti ar rūpnieciskajām gāzēm (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 551/2011 (2011. gada 31. maijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot zilo jūras līdaku ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI un VII zonā

4

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 552/2011 (2011. gada 1. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot ogļzivi V, VI, VII un XII zonā ES un starptautiskajos ūdeņos

6

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 553/2011 (2011. gada 7. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

8

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2011/332/KĀDP (2011. gada 7. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

10

2011/333/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 7. jūnijs) par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai kopēšanas un zīmēšanas papīram
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 3751)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 3751)

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 8.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 550/2011

(2011. gada 7. jūnijs)

par to, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK noteiktu konkrētus ierobežojumus, kas piemērojami starptautisku kredītu izmantošanai no projektiem, kuri saistīti ar rūpnieciskajām gāzēm

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un jo īpaši tās 11.a panta 9. punktu,

tā kā:

| (1) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) galvenais mērķis, kuru apstiprināja ar Padomes 1993. gada 15. decembra Lēmumu 94/69/EK, kas attiecas uz ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un tās noslēgšanu (2), ir stabilizēt siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmenī, kas novērstu bīstamus antropogēniskus traucējumus klimata sistēmai. Lai sasniegtu šo mērķi, ikgadējais zemeslodes virsmas vidējās temperatūras pieaugums nedrīkst pārsniegt 2 °C, salīdzinot ar pirmsrūpniecības laikmeta līmeni, kā tas tika apstiprināts 2010. gada decembrī Kankūnas konferencē par klimata pārmaiņām un pieņemtajā “Kopenhāgenas vienošanās” dokumentā. Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) jaunākais novērtējuma ziņojums liecina, ka, lai šo mērķi sasniegtu, siltumnīcefekta gāzu globālo emisiju maksimumam ir jābūt 2020. gadā. Tas nozīmē, ka jāpastiprina visu lielāko emitētāju valstu globālie pūliņi šajā jomā. |
| --- | --- |

(1)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) galvenais mērķis, kuru apstiprināja ar Padomes 1993. gada 15. decembra Lēmumu 94/69/EK, kas attiecas uz ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un tās noslēgšanu (2), ir stabilizēt siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmenī, kas novērstu bīstamus antropogēniskus traucējumus klimata sistēmai. Lai sasniegtu šo mērķi, ikgadējais zemeslodes virsmas vidējās temperatūras pieaugums nedrīkst pārsniegt 2 °C, salīdzinot ar pirmsrūpniecības laikmeta līmeni, kā tas tika apstiprināts 2010. gada decembrī Kankūnas konferencē par klimata pārmaiņām un pieņemtajā “Kopenhāgenas vienošanās” dokumentā. Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) jaunākais novērtējuma ziņojums liecina, ka, lai šo mērķi sasniegtu, siltumnīcefekta gāzu globālo emisiju maksimumam ir jābūt 2020. gadā. Tas nozīmē, ka jāpastiprina visu lielāko emitētāju valstu globālie pūliņi šajā jomā.

| (2) | Lai atrisinātu šo problēmu, oglekļa tirgiem ir jāpiešķir galvenā nozīme. Tie palīdzēs sasniegt mērķus ar zemākām izmaksām un veicinās arī lielāku vērienīgumu. Turklāt oglekļa tirgi var būt efektīvs veids finansējuma pārnešanai uz jaunattīstības valstīm un var palīdzēt īstenot 100 miljardu starptautiskā finansējuma dokumentu paketi, kas tika apstiprināta Kopenhāgenā. Šajā nolūkā būs ievērojami jāuzlabo esošie mehānismi, tostarp TAM reforma, lai palielinātu standartizētās bāzes līnijas izmantošanu, un jaunu tirgus mehānismu izveide. |
| --- | --- |

(2)

Lai atrisinātu šo problēmu, oglekļa tirgiem ir jāpiešķir galvenā nozīme. Tie palīdzēs sasniegt mērķus ar zemākām izmaksām un veicinās arī lielāku vērienīgumu. Turklāt oglekļa tirgi var būt efektīvs veids finansējuma pārnešanai uz jaunattīstības valstīm un var palīdzēt īstenot 100 miljardu starptautiskā finansējuma dokumentu paketi, kas tika apstiprināta Kopenhāgenā. Šajā nolūkā būs ievērojami jāuzlabo esošie mehānismi, tostarp TAM reforma, lai palielinātu standartizētās bāzes līnijas izmantošanu, un jaunu tirgus mehānismu izveide.

| (3) | Kioto protokolā, kuru apstiprināja ar Padomes 2002. gada 25. aprīļa Lēmumu 2002/358/EK par ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi (3), 39 Pusēm tika noteikti emisiju samazināšanas mērķi, kas jāsasniedz laikā no 2008. līdz 2012. gadam, un paredzēti divi mehānismi, lai izveidotu starptautiskus kredītus, ko Puses var izmantot emisiju kompensēšanai. Kopīgā īstenošana (KĪ) paredz izveidot emisiju samazināšanas vienības (ESV), savukārt Tīrās attīstības mehānisms (TAM) paredz izveidot sertificēto emisiju samazinājumu (SES). |
| --- | --- |

(3)

Kioto protokolā, kuru apstiprināja ar Padomes 2002. gada 25. aprīļa Lēmumu 2002/358/EK par ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi (3), 39 Pusēm tika noteikti emisiju samazināšanas mērķi, kas jāsasniedz laikā no 2008. līdz 2012. gadam, un paredzēti divi mehānismi, lai izveidotu starptautiskus kredītus, ko Puses var izmantot emisiju kompensēšanai. Kopīgā īstenošana (KĪ) paredz izveidot emisiju samazināšanas vienības (ESV), savukārt Tīrās attīstības mehānisms (TAM) paredz izveidot sertificēto emisiju samazinājumu (SES).

| (4) | KĪ un TAM tiek dēvēti par mehānismiem, kas pilnībā balstīti uz kompensācijas principu, saskaņā ar kuriem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums vienas tonnas apmērā ļauj emitēt tonnu siltumnīcefekta gāzu citviet. Kopumā šādas sistēmas palīdz samazināt ar globālo emisiju samazināšanu saistītās izmaksas, ļaujot īstenot pasākumus valstīs, kur izmaksu ziņā šo samazināšanu realizēt ir visizdevīgāk, taču tās nesniedz ieguldījumu emisiju samazināšanas pasākumos, kas vajadzīgi, lai virzītos uz 2 °C mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(4)

KĪ un TAM tiek dēvēti par mehānismiem, kas pilnībā balstīti uz kompensācijas principu, saskaņā ar kuriem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums vienas tonnas apmērā ļauj emitēt tonnu siltumnīcefekta gāzu citviet. Kopumā šādas sistēmas palīdz samazināt ar globālo emisiju samazināšanu saistītās izmaksas, ļaujot īstenot pasākumus valstīs, kur izmaksu ziņā šo samazināšanu realizēt ir visizdevīgāk, taču tās nesniedz ieguldījumu emisiju samazināšanas pasākumos, kas vajadzīgi, lai virzītos uz 2 °C mērķa sasniegšanu.

| (5) | Lai nepieļautu globālo sasilšanu vairāk kā par 2 °C, Savienība ir pieņēmusi nostāju, ka rūpniecisko valstu saistības ir jāpapildina ar piemērotiem klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumiem, ko īsteno jaunattīstības valstis, jo īpaši visspēcīgākās jaunattīstības valstis. Vienlaikus pakāpeniski jāveido plašs starptautiskais oglekļa dioksīda emisiju tirgus, ar kura palīdzību efektīvi var panākt vajadzīgos emisiju samazinājumus pasaules mērogā un kurā starptautiskie kredīti tiek ģenerēti saistībā ar emisiju samazinājumiem, kuri ir zem robežvērtības, kas noteikta mazāka par prognozētajiem emisiju rādītājiem samazināšanas pasākumu neīstenošanas gadījumā. Šajā nolūkā jaunattīstības valstīm jāīsteno piemēroti klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumi. Jāpastiprina vismazāk attīstīto valstu dalība TAM, un spēcīgākām jaunattīstības valstīm pakāpeniski jāvirzās uz dalību nozaru tirgus mehānismos un nobeigumā – emisiju kvotu tirdzniecības sistēmās (4). |
| --- | --- |

(5)

Lai nepieļautu globālo sasilšanu vairāk kā par 2 °C, Savienība ir pieņēmusi nostāju, ka rūpniecisko valstu saistības ir jāpapildina ar piemērotiem klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumiem, ko īsteno jaunattīstības valstis, jo īpaši visspēcīgākās jaunattīstības valstis. Vienlaikus pakāpeniski jāveido plašs starptautiskais oglekļa dioksīda emisiju tirgus, ar kura palīdzību efektīvi var panākt vajadzīgos emisiju samazinājumus pasaules mērogā un kurā starptautiskie kredīti tiek ģenerēti saistībā ar emisiju samazinājumiem, kuri ir zem robežvērtības, kas noteikta mazāka par prognozētajiem emisiju rādītājiem samazināšanas pasākumu neīstenošanas gadījumā. Šajā nolūkā jaunattīstības valstīm jāīsteno piemēroti klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumi. Jāpastiprina vismazāk attīstīto valstu dalība TAM, un spēcīgākām jaunattīstības valstīm pakāpeniski jāvirzās uz dalību nozaru tirgus mehānismos un nobeigumā – emisiju kvotu tirdzniecības sistēmās (4).

| (6) | Dalība KĪ un TAM mehānismos ir brīvprātīga, tāpat arī brīvi iespējams pieņemt lēmumus, lai atļautu izmantot kredītus emisiju tirdzniecības sistēmās. Tāpēc tiek nošķirti kredīti, ko iespējams ģenerēt, un kredīti, ko Kioto protokola parakstītāji var būt nolēmuši atļaut izmantot atbilstīgi iekšējiem tiesību aktiem. Šajā nolūkā jau Direktīvā 2003/87/EK tika izslēgta noteikta daudzuma vienību izmantošana un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/101/EK (5) ļauj izmantot konkrētus KĪ un TAM kredītus, nosakot saskaņotus ierobežojumus starptautisku kredītu izmantošanai no kodolenerģijas, zemes izmantojuma un mežsaimniecības projektiem, un noteica, ka dalībvalstis var operatoriem ļaut izmantot konkrētu skaitu cita veida starptautiskos kredītus. Direktīva 2003/87/EK paredz saskaņotus īstenošanas noteikumus, kas jāpieņem attiecībā uz ierobežojumiem par starptautisko kredītu izmantošanu. |
| --- | --- |

(6)

Dalība KĪ un TAM mehānismos ir brīvprātīga, tāpat arī brīvi iespējams pieņemt lēmumus, lai atļautu izmantot kredītus emisiju tirdzniecības sistēmās. Tāpēc tiek nošķirti kredīti, ko iespējams ģenerēt, un kredīti, ko Kioto protokola parakstītāji var būt nolēmuši atļaut izmantot atbilstīgi iekšējiem tiesību aktiem. Šajā nolūkā jau Direktīvā 2003/87/EK tika izslēgta noteikta daudzuma vienību izmantošana un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/101/EK (5) ļauj izmantot konkrētus KĪ un TAM kredītus, nosakot saskaņotus ierobežojumus starptautisku kredītu izmantošanai no kodolenerģijas, zemes izmantojuma un mežsaimniecības projektiem, un noteica, ka dalībvalstis var operatoriem ļaut izmantot konkrētu skaitu cita veida starptautiskos kredītus. Direktīva 2003/87/EK paredz saskaņotus īstenošanas noteikumus, kas jāpieņem attiecībā uz ierobežojumiem par starptautisko kredītu izmantošanu.

| (7) | Ir jāierobežo starptautisko kredītu izmantošana no projektiem, kas saistīti ar trifluormetānu (HFC-23) un adipīnskābes ražošanā iegūto slāpekļa oksīdu (N2O) (turpmāk “rūpnieciskās gāzes projekti”). Tas atbilst 2009. gada oktobra Eiropadomes secinājumiem, kuros jaunattīstības valstis, jo īpaši spēcīgākās valstis, tiek mudinātas īstenot pienācīgus klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumus. Lielākā daļa rūpnieciskās gāzes projektu tiek īstenoti spēcīgākās jaunattīstības valstīs ar pietiekamām iespējām pašām finansēt šos lētos samazinājumus, un ar ieņēmumiem, kas agrāk gūti no šiem projektiem, vajadzētu pietikt, lai tos finansētu. Ar lietošanas ierobežojumu noteikšanu rūpnieciskās gāzes kredītiem, jo īpaši pēc tam, kad starptautiskā līmenī pieņemti attiecīgi lēmumi, jāpalīdz sasniegt vienmērīgu ģeogrāfisko sadalījumu attiecībā uz ieguvumiem no mehānismiem, kas izveidoti saskaņā ar Kioto protokolu. |
| --- | --- |

(7)

Ir jāierobežo starptautisko kredītu izmantošana no projektiem, kas saistīti ar trifluormetānu (HFC-23) un adipīnskābes ražošanā iegūto slāpekļa oksīdu (N2O) (turpmāk “rūpnieciskās gāzes projekti”). Tas atbilst 2009. gada oktobra Eiropadomes secinājumiem, kuros jaunattīstības valstis, jo īpaši spēcīgākās valstis, tiek mudinātas īstenot pienācīgus klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumus. Lielākā daļa rūpnieciskās gāzes projektu tiek īstenoti spēcīgākās jaunattīstības valstīs ar pietiekamām iespējām pašām finansēt šos lētos samazinājumus, un ar ieņēmumiem, kas agrāk gūti no šiem projektiem, vajadzētu pietikt, lai tos finansētu. Ar lietošanas ierobežojumu noteikšanu rūpnieciskās gāzes kredītiem, jo īpaši pēc tam, kad starptautiskā līmenī pieņemti attiecīgi lēmumi, jāpalīdz sasniegt vienmērīgu ģeogrāfisko sadalījumu attiecībā uz ieguvumiem no mehānismiem, kas izveidoti saskaņā ar Kioto protokolu.

| (8) | Rūpnieciskās gāzes projekti rada bažas vides jomā. Ar HFC-23 iznīcināšanu saistīto projektu ārkārtīgi lielais ienesīgums ir veicinājis nepārtrauktu hlordifluormetāna (HCFC-22), kas ir potenciāla ozona slāni noārdoša viela un siltumnīcefektu izraisoša gāze, ražošanu un izmantošanu reģistrētās rūpnīcās maksimālajā apjomā, kas atļauts saskaņā ar “projektu aktivitātes” metodiku. Rezultātā HCFC-22 ražošanas apmēri varētu būt lielāki nekā tad, ja projekta aktivitāšu nebūtu. Tas savukārt apdraud “2007. gada pielāgojumus par HCFC ražošanu un patēriņu saskaņā ar Monreālas protokolu par ozona slāni noārdošajām vielām” (6), lai noteiktu paātrinātu HCFC-22 ražošanas pakāpenisku izbeigšanu lietojumiem, kur to neizmanto par izejvielu. Tas atbilst arī dalībvalstu lēmumiem finansēt pakāpenisku HCFC-22 ražošanas izbeigšanu, izmantojot iemaksas daudzpusējā fondā saskaņā ar Monreālas protokolu. Ienesīgums kropļo ekonomiskos stimulus un konkurenci un pāreju ražošanā no adipīnskābes ražotājiem, kas atrodas Savienībā, uz reģistrētiem ražotājiem trešās valstīs. Daudz labvēlīgāka attieksme pret adipīnskābes ražotājiem, kas piedalās Kioto mehānismā, nevis pret tiem, kas sāk dalību Savienības shēmā no 2013. gada, palielinās risku, ka notiks līdzīgas nobīdes ražošanā un globālo emisiju neto pieaugums. Lai samazinātu ekonomisko stimulu un konkurences kropļojumus un nepieļautu siltumnīcefekta gāzu emisiju noplūdi, ir pamatoti ierobežot šo starptautisko kredītu izmantošanu. |
| --- | --- |

(8)

Rūpnieciskās gāzes projekti rada bažas vides jomā. Ar HFC-23 iznīcināšanu saistīto projektu ārkārtīgi lielais ienesīgums ir veicinājis nepārtrauktu hlordifluormetāna (HCFC-22), kas ir potenciāla ozona slāni noārdoša viela un siltumnīcefektu izraisoša gāze, ražošanu un izmantošanu reģistrētās rūpnīcās maksimālajā apjomā, kas atļauts saskaņā ar “projektu aktivitātes” metodiku. Rezultātā HCFC-22 ražošanas apmēri varētu būt lielāki nekā tad, ja projekta aktivitāšu nebūtu. Tas savukārt apdraud “2007. gada pielāgojumus par HCFC ražošanu un patēriņu saskaņā ar Monreālas protokolu par ozona slāni noārdošajām vielām” (6), lai noteiktu paātrinātu HCFC-22 ražošanas pakāpenisku izbeigšanu lietojumiem, kur to neizmanto par izejvielu. Tas atbilst arī dalībvalstu lēmumiem finansēt pakāpenisku HCFC-22 ražošanas izbeigšanu, izmantojot iemaksas daudzpusējā fondā saskaņā ar Monreālas protokolu. Ienesīgums kropļo ekonomiskos stimulus un konkurenci un pāreju ražošanā no adipīnskābes ražotājiem, kas atrodas Savienībā, uz reģistrētiem ražotājiem trešās valstīs. Daudz labvēlīgāka attieksme pret adipīnskābes ražotājiem, kas piedalās Kioto mehānismā, nevis pret tiem, kas sāk dalību Savienības shēmā no 2013. gada, palielinās risku, ka notiks līdzīgas nobīdes ražošanā un globālo emisiju neto pieaugums. Lai samazinātu ekonomisko stimulu un konkurences kropļojumus un nepieļautu siltumnīcefekta gāzu emisiju noplūdi, ir pamatoti ierobežot šo starptautisko kredītu izmantošanu.

| (9) | Starptautiskie kredīti no rūpnieciskajiem gāzes projektiem neveicina tehnoloģiju pārnesi vai vajadzīgo ilgtermiņa enerģētikas sistēmas pārveidošanu jaunattīstības valstīs. Šo rūpniecisko gāzu mazināšana, izmantojot KĪ un TAM, nepalīdz visefektīvākajā veidā samazināt globālās emisijas, jo projektu attīstītāji lielo ienesīgumu neizmanto emisiju samazināšanai. |
| --- | --- |

(9)

Starptautiskie kredīti no rūpnieciskajiem gāzes projektiem neveicina tehnoloģiju pārnesi vai vajadzīgo ilgtermiņa enerģētikas sistēmas pārveidošanu jaunattīstības valstīs. Šo rūpniecisko gāzu mazināšana, izmantojot KĪ un TAM, nepalīdz visefektīvākajā veidā samazināt globālās emisijas, jo projektu attīstītāji lielo ienesīgumu neizmanto emisiju samazināšanai.

| (10) | Direktīvas 2003/87/EK 11.a panta 9. punkts paredz piemērot pilnīgus īpašu kredītu izmantošanas ierobežojumus. Ir lietderīgi piemērot šādu ierobežojumu rūpniecisko gāzu projektu gadījumā. Pilnīgs izmantošanas ierobežojums vislabāk likvidē šādu projektu nevēlamu ietekmi uz konkurenci un vidi, uzlabo globālo emisiju samazinājumu izdevīgumu izmaksu ziņā un oglekļa emisiju tirgus ekoloģiskos rādītājus, veicinot investīcijas zemu oglekļa dioksīda emisiju nozarēs. |
| --- | --- |

(10)

Direktīvas 2003/87/EK 11.a panta 9. punkts paredz piemērot pilnīgus īpašu kredītu izmantošanas ierobežojumus. Ir lietderīgi piemērot šādu ierobežojumu rūpniecisko gāzu projektu gadījumā. Pilnīgs izmantošanas ierobežojums vislabāk likvidē šādu projektu nevēlamu ietekmi uz konkurenci un vidi, uzlabo globālo emisiju samazinājumu izdevīgumu izmaksu ziņā un oglekļa emisiju tirgus ekoloģiskos rādītājus, veicinot investīcijas zemu oglekļa dioksīda emisiju nozarēs.

| (11) | Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 11.a panta 9. punktu šajā regulā paredzētie pasākumi jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra, kas saskaņā ar minēto pantu ir vairāk nekā seši mēneši un mazāk nekā trīs gadi no regulas pieņemšanas datuma. Šie pasākumi neietekmē industriālo gāzes kredītu izmantošanu saistībā ar pienākumiem atbilstības jomā 2012. gadā. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 11.a panta 9. punktu šajā regulā paredzētie pasākumi jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra, kas saskaņā ar minēto pantu ir vairāk nekā seši mēneši un mazāk nekā trīs gadi no regulas pieņemšanas datuma. Šie pasākumi neietekmē industriālo gāzes kredītu izmantošanu saistībā ar pienākumiem atbilstības jomā 2012. gadā.

| (12) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Klimata pārmaiņu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2003/87/EK 11.a panta īstenošanas nolūkā no 2013. gada 1. janvāra ir aizliegts izmantot starptautiskus kredītus no projektiem, kas saistīti ar trifluormetāna (HFC-23) un adipīnskābes ražošanā iegūtā slāpekļa oksīda (N2O) iznīcināšanu, izņemot, lai izmantotu kredītus saistībā ar emisiju samazinājumiem līdz 2013. gadam no šāda veida esošajiem projektiem attiecībā uz emisijām no ES ETS iekārtām, kas tika veikta 2012. gadā, ko atļauj līdz 2013. gada 30. aprīlim ieskaitot.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 7. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

1

(2)  OV L 33, 7.2.1994., 11. lpp.

2

(3)  OV L 130, 15.5.2002., 1. lpp.

3

(4)  Padomes secinājumi, gatavošanās UNFCCC Pušu 16. konferencei Kankunā (29.11.–10.12.2010.), Vides padomes 3036. sanāksmei Luksemburgā (14.10.2010.), un Padomes secinājumi saistībā ar ES nostāju Kopenhāgenas klimata pārmaiņu konferencē (7.–18.12.2009.) un Vides padomes 2968. sanāksmē Luksemburgā (2009. gada 21. oktobris), kas apstiprināti Eiropadomes prezidentvalsts secinājumos Briselē (2009. gada 29. un 30. oktobrī).

4

UNFCCC

(5)  OV L 338, 13.11.2004., 18. lpp.

5

(6)  Monreālas protokols par vielām, kas noārda ozona slāni, kurā pielāgojumi un grozījumi izdarīti Monreālas protokola Pušu 19. sanāksmē (2007. gada 17.–21. septembris).

6

---

| 8.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/4

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 551/2011

(2011. gada 31. maijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot zilo jūras līdaku ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI un VII zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 31. maijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 9/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | VĀCIJA |
| Krājums | BLI/5B67- |
| Suga | Zilā jūras līdaka (Molva dypterygia) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā |
| Datums | 21.4.2011. |

Nr.

9/T&Q

Dalībvalsts

VĀCIJA

Krājums

BLI/5B67-

Suga

Zilā jūras līdaka (Molva dypterygia)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

Datums

21.4.2011.

---

| 8.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/6

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 552/2011

(2011. gada 1. jūnijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot ogļzivi V, VI, VII un XII zonā ES un starptautiskajos ūdeņos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, no minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 1. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 336, 21.12.2010., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 10/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Krājums | BSF/56712- |
| Suga | Ogļzivs (Aphanopus carbo) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā |
| Datums | 21.4.2011. |

Nr.

10/T&Q

Dalībvalsts

Vācija

Krājums

BSF/56712-

Suga

Ogļzivs (Aphanopus carbo)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

Datums

21.4.2011.

---

| 8.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 553/2011

(2011. gada 7. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 8. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 7. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | TR | 110,0 |
| ZZ | 110,0 |
| 0707 00 05 | TR | 125,5 |
| ZZ | 125,5 |
| 0709 90 70 | TR | 118,7 |
| ZZ | 118,7 |
| 0709 90 80 | EC | 18,6 |
| ZZ | 18,6 |
| 0805 50 10 | AR | 78,9 |
| BR | 36,6 |
| TR | 63,4 |
| ZA | 79,4 |
| ZZ | 64,6 |
| 0808 10 80 | AR | 88,9 |
| BR | 75,9 |
| CA | 142,4 |
| CL | 88,5 |
| CN | 91,2 |
| NZ | 116,0 |
| US | 92,5 |
| UY | 50,2 |
| ZA | 95,4 |
| ZZ | 93,4 |
| 0809 10 00 | TR | 214,0 |
| ZZ | 214,0 |
| 0809 20 95 | TR | 392,6 |
| XS | 175,4 |
| ZZ | 284,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

TR

110,0

ZZ

110,0

0707 00 05

TR

125,5

ZZ

125,5

0709 90 70

TR

118,7

ZZ

118,7

0709 90 80

EC

18,6

ZZ

18,6

0805 50 10

AR

78,9

BR

36,6

TR

63,4

ZA

79,4

ZZ

64,6

0808 10 80

AR

88,9

BR

75,9

CA

142,4

CL

88,5

CN

91,2

NZ

116,0

US

92,5

UY

50,2

ZA

95,4

ZZ

93,4

0809 10 00

TR

214,0

ZZ

214,0

0809 20 95

TR

392,6

XS

175,4

ZZ

284,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 8.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/10

---

PADOMES LĒMUMS 2011/332/KĀDP

(2011. gada 7. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (1).

| (2) | Lēmums 2011/137/KĀDP būtu jāgroza, lai ņemtu vērā īpašu kārtību saistībā ar ierobežojošajiem pasākumiem, kas attiecas uz ostu iestādēm. |
| --- | --- |

(2)

Lēmums 2011/137/KĀDP būtu jāgroza, lai ņemtu vērā īpašu kārtību saistībā ar ierobežojošajiem pasākumiem, kas attiecas uz ostu iestādēm.

| (3) | Ņemot vērā situācijas nopietnību Lībijā, Lēmuma 2011/137/KĀDP IV pielikumā iekļautais personu un vienību saraksts, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus, būtu jāpapildina ar jaunām vienībām, |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā situācijas nopietnību Lībijā, Lēmuma 2011/137/KĀDP IV pielikumā iekļautais personu un vienību saraksts, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus, būtu jāpapildina ar jaunām vienībām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2011/137/KĀDP 6. pantam pievieno šādu punktu:

“2.a   Aizliegums 1. punkta b) apakšpunktā minētajām personām vai vienībām darīt pieejamus līdzekļus, finanšu aktīvus vai citus saimnieciskos resursus, ciktāl tas attiecas uz ostu iestādēm, neliedz līdz 2011. gada 15. jūlijam pildīt līgumus, kas noslēgti pirms šā lēmuma stāšanās spēkā, izņemot līgumus par naftu, gāzi un rafinētiem produktiem.”

2. pants

Šā lēmuma pielikumā minētās vienības pievieno sarakstam, kas iekļauts Lēmuma 2011/137/KĀDP IV pielikumā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 7. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MARTONYI J.

---

(1)  OV L 58, 3.3.2011., 53. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2. pantā minētās vienības

| | Nosaukums | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tripoles (Tripoli) ostas iestāde | Ostas iestāde: Socialist Ports Company (attiecībā uz Tripoles ostas darbību)
  Tālr.: +218 21 43946 | Kontrolē Qadhafi režīms | 7.06.2011 |
| 2. | Homsas (Al Khoms) ostas iestāde | Ostas iestāde: Socialist Ports Company (attiecībā uz Homsas ostas darbību)
  Tālr.: +218 21 43946 | Kontrolē Qadhafi režīms | 7.06.2011 |
| 3. | Bregas (Brega) ostas iestāde | | Kontrolē Qadhafi režīms | 7.06.2011 |
| 4. | Rāslānūfas (Ras Lanuf) ostas iestāde | Ostas iestāde: Veba Oil Operations BV |
| Address: PO Box 690 |
| Tripoli, Libya |
| Tālr.: +218 21 333 0081 |

Nosaukums

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Sarakstā iekļaušanas datums

1.

Tripoles (Tripoli) ostas iestāde

Ostas iestāde: Socialist Ports Company (attiecībā uz Tripoles ostas darbību)

Tālr.: +218 21 43946

Kontrolē Qadhafi režīms

7.06.2011

2.

Homsas (Al Khoms) ostas iestāde

Ostas iestāde: Socialist Ports Company (attiecībā uz Homsas ostas darbību)

Tālr.: +218 21 43946

Kontrolē Qadhafi režīms

7.06.2011

3.

Bregas (Brega) ostas iestāde

Kontrolē Qadhafi režīms

7.06.2011

4.

Rāslānūfas (Ras Lanuf) ostas iestāde

Ostas iestāde: Veba Oil Operations BV

Address: PO Box 690

Tripoli, Libya

Tālr.: +218 21 333 0081

Kontrolē Qadhafi režīms

7.06.2011

5.

Zāvijas (Zawia) ostas iestāde

Kontrolē Qadhafi režīms

7.06.2011

6.

Zuvāras (Zuwara) ostas iestāde

| Ostas iestāde: Port Authority of Zuara |
| --- |
| PO Box 648 |
| Port Affairs and Marine Transport |
| Tripoli |
| Libya |
| Tālr.: 218 25 25305 |

Ostas iestāde: Port Authority of Zuara

PO Box 648

Port Affairs and Marine Transport

Tripoli

Libya

Tālr.: 218 25 25305

Kontrolē Qadhafi režīms

7.06.2011

---

| 8.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 149/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 149/12

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 7. jūnijs)

par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai kopēšanas un zīmēšanas papīram

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 3751)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/332/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu var piešķirt produktiem, kam visā to aprites ciklā ir samazināta ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu var piešķirt produktiem, kam visā to aprites ciklā ir samazināta ietekme uz vidi.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 66/2010 paredzēts īpašus ES ekomarķējuma kritērijus noteikt atbilstīgi produktu grupām. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 66/2010 paredzēts īpašus ES ekomarķējuma kritērijus noteikt atbilstīgi produktu grupām.

| (3) | Komisijas Lēmumā 1999/554/EK (2) ir noteikti ekoloģiskie kritēriji un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības kopēšanas un zīmēšanas papīram. Pēc minētajā lēmumā noteikto kritēriju pārskatīšanas Komisijas Lēmumā 2002/741/EK (3) ir noteikti pārskatītie kritēriji, kas ir spēkā līdz 2011. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Lēmumā 1999/554/EK (2) ir noteikti ekoloģiskie kritēriji un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības kopēšanas un zīmēšanas papīram. Pēc minētajā lēmumā noteikto kritēriju pārskatīšanas Komisijas Lēmumā 2002/741/EK (3) ir noteikti pārskatītie kritēriji, kas ir spēkā līdz 2011. gada 30. jūnijam.

| (4) | Šie kritēriji vēl pārskatīti, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību. Ņemot vērā pārskatīšanas rezultātus, ir lietderīgi grozīt produktu grupas definīciju un noteikt jaunus ekoloģiskos kritērijus. Šiem jaunajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jābūt spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

(4)

Šie kritēriji vēl pārskatīti, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību. Ņemot vērā pārskatīšanas rezultātus, ir lietderīgi grozīt produktu grupas definīciju un noteikt jaunus ekoloģiskos kritērijus. Šiem jaunajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jābūt spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

| (5) | Skaidrības labad Lēmums 2002/741/EK ir jāaizstāj. |
| --- | --- |

(5)

Skaidrības labad Lēmums 2002/741/EK ir jāaizstāj.

| (6) | Ir jānosaka pārejas periods, lai ražotājiem, kuriem atbilstīgi Lēmumā 2002/741/EK noteiktajiem kritērijiem piešķirts kopēšanas un zīmēšanas papīra ekomarķējums, dotu pietiekamu laiku savu produktu pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām. Ražotājiem arī jāatļauj ar Lēmumā 2002/741/EK vai šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem saistītus pieteikumus iesniegt līdz šā lēmuma spēkā esamības termiņa beigām. |
| --- | --- |

(6)

Ir jānosaka pārejas periods, lai ražotājiem, kuriem atbilstīgi Lēmumā 2002/741/EK noteiktajiem kritērijiem piešķirts kopēšanas un zīmēšanas papīra ekomarķējums, dotu pietiekamu laiku savu produktu pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām. Ražotājiem arī jāatļauj ar Lēmumā 2002/741/EK vai šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem saistītus pieteikumus iesniegt līdz šā lēmuma spēkā esamības termiņa beigām.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Produktu grupā “kopēšanas un zīmēšanas papīrs” ietilpst nepārveidotas, neapdrukātas balta papīra loksnes vai ruļļi un nepārveidots kartons ar pamatsvaru līdz pat 400 g/m2.

2.   Tajā neietilpst avīžpapīrs, termojutīgais papīrs, foto papīrs, paškopējošais papīrs, iepakojuma un ietinamais papīrs, kā arī iesmaržinātais papīrs.

2. pants

Šajā lēmumā izmanto šādu definīciju:

“otrreizēji pārstrādātas šķiedras” ir šķiedras, kuras ražošanas procesā atdalītas no atkritumu plūsmas vai kuras ģenerējušas mājsaimniecības vai tirdzniecības, rūpnieciskās un institucionālās iekārtas kā tāda produkta galapatērētāji, ko vairs nevar izmantot paredzētajam nolūkam. Neietilpst to materiālu atkārtota izmantošana, kas ģenerēti procesa laikā un kurus iespējams izmantot tajā pašā procesā, kurā tie tika ģenerēti (rūpnīcā saražoti vai iepirkti papīra atgriezumi).

3. pants

Lai kopēšanas un zīmēšanas papīram saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 piešķirtu ES ekomarķējumu, tam jāietilpst produktu grupā “kopēšanas un zīmēšanas papīrs”, kā definēts šā lēmuma 1. pantā, un jāatbilst šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, kā arī saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām.

4. pants

Produktu grupas “kopēšanas un zīmēšanas papīrs” kritēriji un ar to saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

5. pants

Administratīviem mērķiem ražojumu grupai “kopēšanas un zīmēšanas papīrs” piešķir kodu “011”.

6. pants

Lēmumu 2002/741/EK atceļ.

7. pants

1.   Atkāpjoties no 6. panta, pieteikumus ES ekomarķējuma saņemšanai produktu grupā “kopēšanas un zīmēšanas papīrs”, kas iesniegti pirms šā lēmuma pieņemšanas datuma, novērtē atbilstoši Lēmumā 2002/741/EK paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Pieteikumus ES ekomarķējuma saņemšanai produktu grupā “kopēšanas un zīmēšanas papīrs”, kas iesniegti no šā lēmuma pieņemšanas dienas, bet ne vēlāk kā līdz 2011. gada 30. jūnijam, ir atļauts sagatavot atbilstoši Lēmuma 2002/741/EK kritērijiem vai šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem.

Šos pieteikumus novērtē atbilstoši kritērijiem, saskaņā ar kuriem pieteikumi ir sagatavoti.

3.   Ja ekomarķējumu piešķir, pamatojoties uz pieteikumu, kas novērtēts saskaņā ar Lēmumā 2002/741/EK noteiktajiem kritērijiem, šo ekomarķējumu ir atļauts izmantot 12 mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 7. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

1

(2)  OV L 210, 10.8.1999., 16. lpp.

2

(3)  OV L 237, 5.9.2002., 6. lpp.

3

---

PIELIKUMS

PAMATPRINCIPI

Kritēriju noteikšanas mērķi

Kritēriju mērķis jo īpaši ir samazināt toksisku vai eitrofisku vielu ieplūšanu ūdenī, samazināt kaitējumu videi vai riskus, kas saistīti ar enerģijas izmantošanu (globālā sasilšana, paskābināšanās, ozona slāņa noārdīšanās, neatjaunojamo resursu izsīkšana), samazinot enerģijas patēriņu un ar to saistītās emisijas gaisā, samazināt kaitējumu videi vai riskus, kas saistīti ar bīstamu ķīmisko vielu lietošanu, un piemērot ilgtspējīgas apsaimniekošanas principus, lai aizsargātu mežus.

KRITĒRIJI

Kritēriji ir noteikti attiecībā uz katru no šādiem aspektiem:

| 1. | Emisijas ūdenī un gaisā |
| --- | --- |

1.

Emisijas ūdenī un gaisā

| 2. | Elektroenerģijas izmantošana |
| --- | --- |

2.

Elektroenerģijas izmantošana

| 3. | Šķiedras: ilgtspējīga mežu apsaimniekošana |
| --- | --- |

3.

Šķiedras: ilgtspējīga mežu apsaimniekošana

| 4. | Bīstamas ķīmiskās vielas |
| --- | --- |

4.

Bīstamas ķīmiskās vielas

| 5. | Atkritumu apsaimniekošana |
| --- | --- |

5.

Atkritumu apsaimniekošana

| 6. | Piemērotība lietošanai |
| --- | --- |

6.

Piemērotība lietošanai

| 7. | Informācija uz iepakojuma |
| --- | --- |

7.

Informācija uz iepakojuma

| 8. | Informācija uz ekomarķējuma |
| --- | --- |

8.

Informācija uz ekomarķējuma

Ekoloģiskie kritēriji attiecas uz celulozes ražošanu, tostarp visiem pakārtotajiem procesiem, sākot no brīža, kad jaunšķiedra/otrreizēji pārstrādātais izejmateriāls nonāk ražotnē, līdz brīdim, kad celulozi izved no celulozes rūpnīcas. Papīra ražošanas procesa ekoloģiskos kritērijus piemēro visiem pakārtotajiem procesiem no celulozes smalcināšanas (otrreizēji pārstrādātā papīra malšana) līdz papīra tīšanai ruļļos.

Ekoloģiskos kritērijus nepiemēro celulozes, papīra vai izejmateriālu transportēšanai, pārstrādei un iepakošanai.

Vērtēšanas un verifikācijas prasības

Konkrētās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir norādītas katrā kritērijā.

Ja pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, analīžu rezultāti, testēšanas pārskati vai citi pierādījumi par atbilstību kritērijiem, tos var sagatavot pats pieteikuma iesniedzējs un/vai tā piegādātāji, un/vai attiecīgi piegādātāju piegādātāji.

Vajadzības gadījumā visiem kritērijiem var izmantot šeit nenorādītas testēšanas metodes, ja kompetentā iestāde, kas izvērtē pieteikumu, tās atzīst par ekvivalentām.

Ja iespējams, testēšana jāizdara laboratorijās, kuras atbilst standarta EN ISO 17025 vai tam ekvivalenta standarta vispārīgajām prasībām.

Kompetenta iestāde veic inspekcijas uz vietas, lai pārbaudītu atbilstību šiem kritērijiem

ES EKOMARĶĒJUMA KRITĒRIJI

1. kritērijs.   Emisijas ūdenī un gaisā

a)   Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP), sērs (S), slāpekļa oksīdi (NOx), fosfors (P)

Katram no šiem parametriem celulozes un papīra ražošanas procesa radītās emisijas gaisā un/vai ūdenī izsaka punktu veidā (PĶSP, PS, PNOx, PP), kā sīkāk norādīts turpmāk.

Neviens no punktiem PĶSP, PS, PNOx, Pp atsevišķi nedrīkst nepārsniegt vērtību 1,5.

Visi punkti kopā (Pkop. = PĶSP + PS + PNOx + Pp) nedrīkst pārsniegt vērtību 4,0.

PĶSP aprēķina šādi (PS, PNox, Pp aprēķina tieši tādā pašā veidā).

Katrai izmantotajai celulozei “i” ar to saistītās izmērītās ĶSP emisijas (ĶSPcel., i, kas izteikts kg uz gaissausa materiāla tonnu jeb ADT) nosaka atbilstīgi katras izmantotās celulozes proporcionālajam daudzumam (celuloze “i” attiecībā pret gaissausas celulozes tonnu) un saskaita. Pēc tam vidējās svērtās ĶSP emisijas, ko rada visu veidu celuloze, pieskaita tām izmērītajām ĶSP emisijām, kas rodas papīrražošanā, iegūstot kopējās ĶSP emisijas – ĶSPkop..

Celulozes ražošanai izmantojamo svērto ĶSP references vērtību aprēķina tādā pašā veidā – kā visu izmantoto celulozes veidu svērto references vērtību summu, kas, pieskaitīta papīra ražošanas references vērtībai, ir kopējā ĶSP references vērtība – ĶSPkop. ref.. Katra izmantotā celulozes veida references vērtība un papīrražošanas references vērtība ir norādīta 1. tabulā.

Kopējās ĶSP emisijas dala ar kopīgo ĶSP references vērtību:

Formula

1.   tabula

Dažādu celulozes veidu un papīrražošanas emisiju references vērtības

| Celulozes/papīra kategorija | Emisijas (kg/gaissausa materiāla (ADT) (1) |
| --- | --- |
| ĶSPref. | Sref. | NOx, ref. | Pref. |
| Balināta ķīmiskā celuloze (izņemot sulfītcelulozi) | 18,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 (1) |
| Balināta ķīmiskā celuloze (sulfītceluloze) | 25,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Nebalināta ķīmiskā celuloze | 10,0 | 0,6 | 1,6 | 0,04 |
| Ar ķīmiski termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze | 15,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Ar termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze/mehāniskā koksnes masa | 3,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Otrreizēji pārstrādāta celulozes šķiedra | 2,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Papīrs (neintegrētas rūpnīcas, kurās izmanto tikai tirgū iepirktu celulozi) | 1 | 0,3 | 0,8 | 0,01 |
| Papīrs (citas rūpnīcas) | 1 | 0,3 | 0,7 | 0,01 |

Celulozes/papīra kategorija

Emisijas (kg/gaissausa materiāla (ADT) (1)

ĶSPref.

Sref.

NOx, ref.

Pref.

Balināta ķīmiskā celuloze (izņemot sulfītcelulozi)

18,0

0,6

1,6

0,045 (1)

Balināta ķīmiskā celuloze (sulfītceluloze)

25,0

0,6

1,6

0,045

Nebalināta ķīmiskā celuloze

10,0

0,6

1,6

0,04

Ar ķīmiski termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze

15,0

0,2

0,3

0,01

Ar termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze/mehāniskā koksnes masa

3,0

0,2

0,3

0,01

Otrreizēji pārstrādāta celulozes šķiedra

2,0

0,2

0,3

0,01

Papīrs (neintegrētas rūpnīcas, kurās izmanto tikai tirgū iepirktu celulozi)

1

0,3

0,8

0,01

Papīrs (citas rūpnīcas)

1

0,3

0,7

0,01

Ja vienā uzņēmumā veic siltuma un elektroenerģijas koģenerāciju, S un NOx emisijas, kas rodas elektroenerģijas ražošanā, var atskaitīt no kopējā daudzuma. Lai aprēķinātu emisiju proporcionālo daudzumu, kas rodas elektroenerģijas ražošanā, var izmantot šādu vienādojumu:

2 × (MWh(elektroenerģija) / [2 × MWh(elektroenerģija) + MWh(siltumenerģija)]

Šajā aprēķinā elektroenerģija ir koģenerācijas iekārtā saražotā elektroenerģija.

Šajā aprēķinā siltums ir neto saražotais siltums, ko no spēkstacijas piegādā celulozes/papīra ražošanai.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz precīzus aprēķinus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam, kā arī attiecīgus apliecinošus dokumentus, tostarp testēšanas pārskatus, kas sagatavoti, izmantojot šādas testēšanas metodes: ĶSP: ISO 6060; NOx: ISO 11564; S(oks.): EPA Nr. 8; S(red.): EPA Nr. 16A; S saturs naftas produktos: ISO 8754; S saturs akmeņoglēs: ISO 351; P: EN ISO 6878, APAT IRSA CNR 4110 vai Dr. Lange LCK 349.

Apliecinošajos dokumentos iekļauj norādi par mērījumu biežumu un ĶSP, S un NOx punktu vērtības aprēķinus. Tajā iekļauj ziņas par visām S un NOx emisijām, kas rodas celulozes un papīra ražošanā, tostarp par tvaika ģenerāciju ārpus ražotnes, izņemot ar elektroenerģijas ražošanu saistītās emisijas. Mērījumus veic reģenerācijas katliem, kaļķu cepļiem, tvaika katliem un krāsnīm gāzu iznīcināšanai ar ļoti nepatīkamu aromātu. Ņem vērā difūzās emisijas. Paziņotajās S emisiju vērtībās gaisā iekļauj gan oksidētā, gan reducētā S emisijas (dimetilsulfīds, metilmerkaptāns, sērūdeņradis u. c.). Ar siltumenerģijas ražošanu saistītās S emisijas, kas rodas, izmantojot naftas produktus, akmeņogles vai citus ārējos kurināmā avotus, kuriem ir zināms sēra saturs, var nemērīt, bet aprēķināt, un tās ņem vērā.

Emisijas ūdenī mēra nefiltrēta un nenostādināta ūdens paraugos pēc attīrīšanas uzņēmumā vai kopējās attīrīšanas iekārtās. Mērījumu periods atbilst 12 mēnešu ražošanas procesam. Jaunas vai pārbūvētas ražotnes gadījumā mērījumus veic, pamatojoties uz vismaz 45 secīgu dienu ilgu uzņēmuma stabilu darbību. Mērījumi raksturo attiecīgo laikposmu.

Integrētu rūpnīcu gadījumā, ņemot vērā grūtības ar atsevišķu emisiju rādītāju iegūšanu par celulozi un papīru, ja ir pieejams tikai kombinēts rādītājs par celulozes un papīra ražošanu, emisiju vērtība celulozei ir nulle un rādītājā par papīra rūpnīcu iekļauj gan celulozes, gan papīra ražošanu.

b)   Adsorbējamie organiskie halogēnsavienojumi (AOX)

| — | Līdz 2013. gada 31. martamAOX emisijas, kas rodas katra izmantotā celulozes veida ražošanā, nedrīkst pārsniegt 0,20 kg/ADT. |
| --- | --- |

—

Līdz 2013. gada 31. martamAOX emisijas, kas rodas katra izmantotā celulozes veida ražošanā, nedrīkst pārsniegt 0,20 kg/ADT.

| — | No 2013. gada 1. aprīļa līdz šajā lēmumā noteikto kritēriju spēkā esamības beigām AOX emisijas, kas rodas katra izmantotā celulozes veida ražošanā, nedrīkst pārsniegt 0,17 kg/ADT. |
| --- | --- |

—

No 2013. gada 1. aprīļa līdz šajā lēmumā noteikto kritēriju spēkā esamības beigām AOX emisijas, kas rodas katra izmantotā celulozes veida ražošanā, nedrīkst pārsniegt 0,17 kg/ADT.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatus, kas sagatavoti, AOX testēšanai izmantojot standartā ISO 9562 noteikto metodi, un sīkus aprēķinus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam, kā arī citus apliecinošos dokumentus.

Apliecinošajos dokumentos iekļauj norādi par mērījumu veikšanas biežumu. AOX mēra tikai tajos ražošanas procesos, kuros celulozes balināšanai izmanto hlora savienojumus. AOX nemēra notekūdeņos, kas rodas neintegrētā papīrražošanā, vai tādas celulozes ražošanas notekūdeņos, kurā neveic balināšanu vai balināšanā neizmanto hloru saturošas vielas.

Mērījumus veic nefiltrēta un nenostādināta ūdens paraugiem pēc attīrīšanas uzņēmumā vai kopējās attīrīšanas iekārtās. Mērījumu periods atbilst 12 mēnešu ražošanas procesam. Jaunas vai pārbūvētas ražotnes gadījumā mērījumus veic, pamatojoties uz vismaz 45 secīgu dienu ilgu uzņēmuma stabilu darbību. Mērījumi raksturo attiecīgo laikposmu.

c)   CO2

Oglekļa dioksīda emisijas no neatjaunojamiem avotiem, tostarp elektroenerģijas ražošanas radītās emisijas (ražošanas objektā vai ārpus tā), nedrīkst pārsniegt 1 000 kg uz tonnu saražotā papīra. Attiecībā uz neintegrētām rūpnīcām (kurās izmanto tikai tirgū iepirktu celulozi) emisijas nedrīkst nepārsniegt 1 100 kg uz tonnu. Emisijas aprēķina kā celulozes un papīra ražošanas emisiju kopējo summu.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz sīkus aprēķinus, kas pierāda atbilstību šim kritērijam, kā arī attiecīgus apliecinošus dokumentus.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz datus par oglekļa dioksīda emisijām gaisā. Datos iekļauj informāciju par visiem neatjaunojamā kurināmā avotiem, kurus izmanto celulozes un papīra ražošanai, tostarp elektroenerģijas ražošanas emisijām (ražošanas objektā vai ārpus tā).

Aprēķinot kurināmā radītās CO2 emisijas, izmanto šādus emisijas koeficientus:

2.   tabula

| Kurināmais | CO2 fosil. emisija | Mērvienība |
| --- | --- | --- |
| Akmeņogles | 95 | g CO2 fosil./MJ |
| Jēlnafta | 73 | g CO2 fosil./MJ |
| Mazuts 1 | 74 | g CO2 fosil./MJ |
| Mazuts 2-5 | 77 | g CO2 fosil./MJ |
| Sašķidrināta naftas gāze | 69 | g CO2 fosil./MJ |
| Dabasgāze | 56 | g CO2 fosil./MJ |
| Elektroenerģija no tīkla | 400 | g CO2 fosil./kWh |

Kurināmais

CO2 fosil. emisija

Mērvienība

Akmeņogles

95

g CO2 fosil./MJ

Jēlnafta

73

g CO2 fosil./MJ

Mazuts 1

74

g CO2 fosil./MJ

Mazuts 2-5

77

g CO2 fosil./MJ

Sašķidrināta naftas gāze

69

g CO2 fosil./MJ

Dabasgāze

56

g CO2 fosil./MJ

Elektroenerģija no tīkla

400

g CO2 fosil./kWh

Aprēķinu vai masas bilances laikposms atbilst 12 mēnešu ilgam ražošanas procesam. Jaunas vai pārbūvētas ražotnes gadījumā mērījumus veic, pamatojoties uz vismaz 45 secīgu dienu ilgu uzņēmuma stabilu darbību. Aprēķini raksturo attiecīgo laikposmu.

Enerģijas daudzums no atjaunojamiem energoresursiem (2), kas iegādāti un izmantoti ražošanas procesu vajadzībām, CO2 emisiju aprēķinos netiks ņemts vērā: pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstošu dokumentāciju, ka šāda veida enerģija faktiski tiek izmantota rūpnīcā vai iepirkta no ārējiem avotiem.

2. kritērijs.   Elektroenerģijas izmantošana

a)   Elektroenerģija

Elektroenerģijas patēriņu saistībā ar celulozes un papīra ražošanu izsaka punktu veidā (PE), kā norādīts turpmāk.

PE punktu vērtība ir mazāka par vai vienāda ar 1,5.

PE aprēķina šādi.

Celulozes ražošanā izmantojamie aprēķini. Ar katras izmantotās celulozes “i” ražošanu saistīto elektroenerģijas patēriņu (Eceluloze, i, izteikts kWh/ADT) aprēķina šādi:

Eceluloze, i = iekšēji saražotā elektroenerģija + iepirktā elektroenerģija – pārdotā elektroenerģija

Papīra ražošanā izmantojamie aprēķini. Līdzīgi aprēķina ar papīru ražošanu saistīto elektroenerģijas patēriņu (Epapīrs):

Epapīrs = iekšēji saražotā elektroenerģija + iepirktā elektroenerģija – pārdotā elektroenerģija

Visbeidzot, papīra un celulozes ražošanas punktu vērtības saskaita, lai iegūtu galīgo punktu vērtību (PE):

Formula

Integrētu rūpnīcu gadījumā, ņemot vērā grūtības ar atsevišķu elektroenerģijas rādītāju iegūšanu par celulozi un papīru, ja ir pieejams tikai kombinēts rādītājs par celulozes un papīra ražošanu, elektroenerģijas vērtība celulozei ir nulle un rādītājā par papīra rūpnīcu iekļauj gan celulozes, gan papīra ražošanu.

b)   Kurināmais (siltums)

Celulozes un papīra ražošanā patērēto elektroenerģiju izsaka punktu veidā (PF), kā aprakstīts turpmāk.

PF punktu vērtība ir mazāka par vai vienāda ar 1,5.

PF aprēķina šādi.

Celulozes ražošanā izmantojamie aprēķini. Ar katras izmantotās celulozes “i” ražošanu saistīto kurināmā patēriņu (Fceluloze, i, izteikts kWh/ADT) aprēķina šādi:

Fceluloze, i = iekšēji saražotais kurināmais + iepirktais kurināmais – pārdotais kurināmais – 1,25 × iekšēji saražotā elektroenerģija

Piezīme:

Fceluloze, i (un tās ieguldījums PF, celuloze) nav jāaprēķina mehāniskajai celulozei, ja vien tā nav tirgum paredzēta gaissausa mehāniskā celuloze, kas satur vismaz 90 % sausnas.

Kurināmā daudzumu, kas izmantots, lai saražotu pārdoto siltumu, iepriekš minētajā vienādojumā pieskaita vērtībai “pārdotais kurināmais”.

Papīra ražošanā izmantojamie aprēķini. Līdzīgi aprēķina papīra ražošanā patērētā kurināmā (Fpapīrs, izteikts kWh/ADT) vērtību:

Fpapīrs = iekšēji saražotais kurināmais + iepirktais kurināmais – pārdotais kurināmais – 1,25 × iekšēji saražotā elektroenerģija

Visbeidzot, papīra un celulozes ražošanas punktu vērtības saskaita, lai iegūtu galīgo punktu vērtību (PF):

Formula

3.   tabula

Elektroenerģijas un kurināmā atsauces vērtības

| Celulozes kategorija | Kurināmais kWh/ADT

  Fatsauces | Elektroenerģija kWh/ADT

  Eatsauces |
| --- | --- | --- |
| Ķīmiskā celuloze | 4 000
  (Piezīme: tirgum paredzētajai gaissausai celulozei, kas satur vismaz 90 % sausnas (tpgc), šo vērtību var palielināt par 25 % saistībā ar žāvēšanā patērēto enerģiju) | 800 |
| Mehāniskā celuloze | 900
  (Piezīme: šo vērtību piemēro tikai tgpc) | 1 900 |
| Ar ķīmiski termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze | 1 000 | 2 000 |
| Otrreizēji pārstrādāta celulozes šķiedra | 1 800
  (Piezīme: attiecībā uz tpgc šo vērtību var palielināt par 25 % saistībā ar žāvēšanā patērēto enerģiju | 800 |
| Papīra kategorija | Kurināmais
  kWh/tonnā | Elektroenerģija
  kWh/tonnā |
| Augstas kvalitātes nepārklāts
  bezkoksnes papīrs Žurnālu papīrs (SC) | 1 800 | 600 |
| Augstas kvalitātes pārklāts
  bezkoksnes papīrs Pārklāts žurnālu papīrs (LWC, MWC) | 1 800 | 800 |

Celulozes kategorija

Kurināmais kWh/ADT

Fatsauces

Elektroenerģija kWh/ADT

Eatsauces

Ķīmiskā celuloze

4 000

(Piezīme: tirgum paredzētajai gaissausai celulozei, kas satur vismaz 90 % sausnas (tpgc), šo vērtību var palielināt par 25 % saistībā ar žāvēšanā patērēto enerģiju)

800

Mehāniskā celuloze

900

(Piezīme: šo vērtību piemēro tikai tgpc)

1 900

Ar ķīmiski termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze

1 000

2 000

Otrreizēji pārstrādāta celulozes šķiedra

1 800

(Piezīme: attiecībā uz tpgc šo vērtību var palielināt par 25 % saistībā ar žāvēšanā patērēto enerģiju

800

Papīra kategorija

Kurināmais

kWh/tonnā

Elektroenerģija

kWh/tonnā

Augstas kvalitātes nepārklāts

bezkoksnes papīrs Žurnālu papīrs (SC)

1 800

600

Augstas kvalitātes pārklāts

bezkoksnes papīrs Pārklāts žurnālu papīrs (LWC, MWC)

1 800

800

Vērtēšana un verifikācija (par a) un b) punktu). Pieteikuma iesniedzējs iesniedz sīkus aprēķinus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam, kā arī visus attiecīgos apliecinošos dokumentus. Tāpēc paziņotajā informācijā ietver datus par kopējo patērētās elektroenerģijas un kurināmā daudzumu.

Pieteikuma iesniedzējs aprēķina visu celulozes un papīra ražošanai patērētās enerģijas daudzumu, ko iedala siltuma/kurināmā un elektroenerģijas patēriņā, tostarp enerģijas daudzumu, kurš patērēts tipogrāfijas krāsas atdalīšanai no makulatūras, kas vajadzīga, lai ražotu otrreizēji pārstrādātu papīru. Enerģijas daudzums, kas izmantots, pārvadājot, kā arī pārveidojot un iepakojot izejvielas, enerģijas patēriņa aprēķinos nav iekļauts.

Kopējā siltumenerģijas daudzumā ir iekļauts visu veidu iepirktais kurināmais. Tajā ietilpst arī siltumenerģija, kas reģenerēta, sadedzinot atsārmus un atkritumus, kuri rodas uz vietas notiekošajos procesos (piemēram, koksnes atliekas, zāģskaidas, atsārmus, makulatūru, papīra atgriezumus), kā arī siltums, kas reģenerēts, uz vietas ražojot elektroenerģiju. Tomēr, aprēķinot kopējo siltumenerģijas daudzumu, pieteikuma iesniedzējam jāņem vērā tikai 80 % no siltumenerģijas, kura iegūta no šādiem avotiem.

Elektroenerģija ir neto no tīkla saņemtā un uz vietas saražotā elektroenerģija, ko mēra kā elektrojaudu. Nav jāiekļauj notekūdeņu attīrīšanai patērētais elektroenerģijas daudzums.

Ja ūdens tvaiku ražošanā par siltuma avotu izmanto elektroenerģiju, tad aprēķina ūdens tvaika siltumenerģijas daudzumu, ko pēc tam izdala ar 0,8 un pieskaita kopējam kurināmā patēriņa daudzumam.

Integrētu rūpnīcu gadījumā, ņemot vērā grūtības ar atsevišķu kurināmā (siltuma) rādītāju iegūšanu par celulozi un papīru, ja ir pieejams tikai kombinēts rādītājs par celulozes un papīra ražošanu, kurināmā (siltuma) vērtība celulozei ir nulle un rādītājā par papīra rūpnīcu iekļauj gan celulozes, gan papīra ražošanu.

3. kritērijs.   Šķiedras: ilgtspējīga mežu apsaimniekošana

Par papīra ražošanas izejvielām var izmantot otrreizēji pārstrādātu šķiedru vai jaunšķiedru.

Uz jaunšķiedru attiecas derīgi ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas un piegādes ķēdes sertifikāti, ko izdevusi neatkarīga sertifikācijas sistēma, piemēram, FSC, PEFC vai līdzvērtīga.

Tomēr, ja sertifikācijas sistēma ļauj vienā produktā vai produkta veidā vienlaicīgi izmantot sertificētu un nesertificētu materiālu, nesertificētā materiāla proporcionālais daudzums nedrīkst būt lielāks par 50 %. Šādam nesertificētam materiālam piemēro verifikācijas sistēmu, kas nodrošina, ka tas ir iegūts likumīgi un atbilst citām sertifikācijas sistēmas prasībām attiecībā uz nesertificēto materiālu.

Sertifikācijas iestādes, kas izdod meža apsaimniekošanas un/vai piegādes ķēdes sertifikātus, ir akreditējusi/atzinusi attiecīgā sertifikācijas sistēma.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstošu dokumentāciju, kurā norādīts celulozes un papīra ražošanā izmantotais šķiedru veids, daudzums un izcelsme.

Jaunšķiedru izmantošanas gadījumā uz produktu attiecas derīgi ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas un piegādes ķēdes sertifikāti, ko izdevusi neatkarīga sertifikācijas sistēma, piemēram, PEFC, FSC vai līdzvērtīga. Ja produktā vai produkta veidā izmanto nesertificētu materiālu, jāiesniedz pierādījums, ka izmantotais nesertificētā materiāla daudzums nav lielāks par 50 procentiem un ka nesertificētajam materiālam piemēro verifikācijas sistēmu, kas nodrošina, ka tas ir iegūts likumīgi un atbilst citām sertifikācijas sistēmas prasībām attiecībā uz nesertificēto materiālu.

Otrreizēji pārstrādātu šķiedru izmantošanas gadījumā pieteikumu iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kurā norādīts vidējais produktā izmantotais dažādu kategoriju reģenerēta papīra daudzums saskaņā ar standartu EN 643 vai līdzvērtīgu standartu. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka netika izmantoti papīra atgriezumi (rūpnīcā saražotie vai iegādātie).

4. kritērijs.   Aizliegtas vai ierobežotas vielas un maisījumi

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz sarakstu, kurā ir norādīti ķīmiskie produkti, kas izmantoti celulozes un papīra ražošanā, kā arī atbilstošu dokumentāciju (piemēram, drošības datu lapas). Sarakstā iekļauj informāciju par visu ražošanas procesā izmantoto ķīmisko vielu daudzumu, funkcijām un to piegādātājiem.

a)   Bīstamas vielas un maisījumi

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 6. panta 6. punktu produkts nedrīkst saturēt ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (3) 57. pantā minētās vielas, ne vielas vai maisījumus, kas atbilst kritērijiem par klasifikāciju turpmāk norādītajās bīstamības klasēs vai kategorijās.

Bīstamības apzīmējumu un riska apzīmējumu saraksts:

| GHS bīstamības apzīmējums (4) | ES riska apzīmējums (5) |
| --- | --- |
| H300 Norijot iestājas nāve | R28 |
| H301 Toksisks, ja norīts | R25 |
| H304 Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpceļos | R65 |
| H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve | R27 |
| H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu | R24 |
| H330 Ieelpojot iestājas nāve | R23/26 |
| H331 Toksisks, ja ieelpo | R23 |
| H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus | R46 |
| H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus | R68 |
| H350 Var izraisīt vēzi | R45 |
| H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot | R49 |
| H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi | R40 |
| H360F Var negatīvi ietekmēt auglību | R60 |
| H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R61 |
| H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R60/61/60-61 |
| H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R60/63 |
| H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | R61/62 |
| H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | R62 |
| H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R63 |
| H361fd Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R62-63 |
| H362 Var radīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam | R64 |
| H370 Izraisa orgānu bojājumus | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Var izraisīt orgānu bojājumus | R68/20/21/22 |
| H372 Izraisa orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā | R48/25/24/23 |
| H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā | R48/20/21/22 |
| H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem | R50 |
| H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām | R50-53 |
| H411 Toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām | R51-53 |
| H412 Kaitīgs ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām | R52-53 |
| H413 Var radīt ilgstošas kaitīgas sekas ūdens organismiem | R53 |
| EUH059 Bīstams ozona slānim | R59 |
| EUH029 Saskaroties ar ūdeni, izdala toksiskas gāzes | R29 |
| EUH031 Saskaroties ar skābēm, izdala toksiskas gāzes | R31 |
| EUH032 Saskaroties ar skābēm, izdala ļoti toksiskas gāzes | R32 |
| EUH070 Toksisks saskarē ar acīm | R39-41 |
| Komerciālas krāsvielas, krāsas, virsmas apdares vielas, papildu un pārklāšanas materiālus nedrīkst izmantot celulozei vai papīram, kam pieteikuma iesniegšanas laikā piešķirts vai var tikt piešķirts bīstamības apzīmējums H317: var izraisīt alerģisku ādas reakciju. | R43 |

GHS bīstamības apzīmējums (4)

ES riska apzīmējums (5)

H300 Norijot iestājas nāve

R28

H301 Toksisks, ja norīts

R25

H304 Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpceļos

R65

H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve

R27

H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu

R24

H330 Ieelpojot iestājas nāve

R23/26

H331 Toksisks, ja ieelpo

R23

H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus

R46

H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus

R68

H350 Var izraisīt vēzi

R45

H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot

R49

H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi

R40

H360F Var negatīvi ietekmēt auglību

R60

H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R61

H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R60/61/60-61

H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R60/63

H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

R61/62

H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

R62

H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R63

H361fd Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R62-63

H362 Var radīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam

R64

H370 Izraisa orgānu bojājumus

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Var izraisīt orgānu bojājumus

R68/20/21/22

H372 Izraisa orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

R48/25/24/23

H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

R48/20/21/22

H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem

R50

H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām

R50-53

H411 Toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām

R51-53

H412 Kaitīgs ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām

R52-53

H413 Var radīt ilgstošas kaitīgas sekas ūdens organismiem

R53

EUH059 Bīstams ozona slānim

R59

EUH029 Saskaroties ar ūdeni, izdala toksiskas gāzes

R29

EUH031 Saskaroties ar skābēm, izdala toksiskas gāzes

R31

EUH032 Saskaroties ar skābēm, izdala ļoti toksiskas gāzes

R32

EUH070 Toksisks saskarē ar acīm

R39-41

Komerciālas krāsvielas, krāsas, virsmas apdares vielas, papildu un pārklāšanas materiālus nedrīkst izmantot celulozei vai papīram, kam pieteikuma iesniegšanas laikā piešķirts vai var tikt piešķirts bīstamības apzīmējums H317: var izraisīt alerģisku ādas reakciju.

R43

Tādu vielu vai maisījumu lietojumus, kas pēc pārstrādes maina īpašības (piemēram, vairs nav biopieejami, mainās ķīmiskais sastāvs) tādā veidā, ka tās vairs nerada noteikto bīstamību, atbrīvo no iepriekš minētās prasības.

Robežkoncentrācija vielām vai maisījumiem, kuriem varētu tikt piešķirti vai ir piešķirti iepriekš uzskaitītie bīstamības apzīmējumi vai riska apzīmējumi un kuri atbilst kritērijiem par klasifikāciju bīstamības klasēs vai kategorijās, un vielām, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. panta a), b) vai c) punktā minētajiem kritērijiem, nedrīkst būt lielāka par vispārīgajām vai specifiskajām robežkoncentrācijām, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 10. pantu. Ja tiek noteikta specifiskā robežkoncentrācija, tai jābūt lielākai par vispārīgo robežkoncentrāciju.

Robežkoncentrācija vielām, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. panta d), e) vai f) punktā minētajiem kritērijiem, nedrīkst pārsniegt 0,1 % no masas.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs atbilstību kritērijam pierāda, iesniedzot datus par procesā izmantoto vielu daudzumu (kg/ADT saražotā papīra) un apliecinot, ka šajā kritērijā minētās vielas galaproduktā nepārsniedz norādīto robežkoncentrāciju. Vielu un maisījumu koncentrāciju norāda drošības datu lapās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 31. pantu.

b)   Vielas, kas ietvertas sarakstā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. panta 1. punktu

No Regulas (EK) Nr. 66/2010 6. panta 6. punkta a) apakšpunktā minētā aizlieguma atbrīvojumu nepiešķir vielām, kuras atzītas par tādām, kas rada ļoti lielas bažas un ir iekļautas sarakstā, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. pantā, un kuras ir maisījumos, produktā vai jebkurā salikta produkta homogēnā daļā ar koncentrāciju, kas pārsniedz 0,1 %. Specifisko robežkoncentrāciju, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 10. pantu, piemēro tad, ja tā ir mazāka par 0,1 %.

Vērtēšana un verifikācija. To vielu saraksts, kuras identificētas par tādām, kas rada ļoti lielas bažas un ir iekļautas apzināmo vielu sarakstā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. pantu, ir pieejams šeit:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Pieteikuma iesniegšanas dienā jāsniedz atsauce uz šo sarakstu.

Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību kritērijam, iesniedzot datus par procesā izmantoto vielu daudzumu (kg/ADT saražotā papīra) un apliecinot, ka šajā kritērijā minētās vielas galaproduktā nepārsniedz norādīto robežkoncentrāciju. Koncentrāciju norāda drošības datu lapās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 31. pantu.

c)   Hlors

Par balinātāju nedrīkst izmantot gāzveida hloru. Šī prasība neattiecas uz gāzveida hloru, kas saistīts ar hlora dioksīda ražošanu un izmantošanu.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz celulozes ražotāja(-u) izsniegtu deklarāciju, kas apliecina, ka balināšanā nav izmantots gāzveida hlors. Piezīme: kaut gan šī prasība attiecas arī uz otrreizēji pārstrādātu šķiedru balināšanu, pieļaujams, ka iepriekšējā aprites ciklā šķiedra ir balināta ar gāzveida hloru.

d)   Alkilfeniletoksilāti (APEO)

Alkilfeniletoksilātus vai citus alkilfenilatvasinājumus nepievieno tīrīšanai vai tipogrāfijas krāsas atdalīšanai paredzētajām ķimikālijām, putu inhibitoriem, disperģentiem vai pārklājumiem. Alkilfenilatvasinājumi ir vielas, kas pēc noārdīšanās izdala alkilfenolus.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz ķīmisko vielu piegādātāja(-u) izsniegtu(-as) deklarāciju(-as), kas apliecina, ka alkilfenola etoksilāti vai citi alkifenola atvasinājumi nav pievienoti šiem produktiem.

e)   Atlikušie monomēri

To atlikušo monomēru (izņemot akrilamīdu) kopējais daudzums, kam var tikt piešķirti vai ir piešķirti turpmāk norādītie riska apzīmējumi (vai to kombinācijas) un kas ir pārklājumos, nostiprinošos līdzekļos, stiprinātājos, ūdens repelentos vai ķīmiskajās vielās, ko izmanto iekšējās un ārējās ūdens attīrīšanas iekārtās, nepārsniedz 100 ppm (aprēķina pēc satura cietajā masā):

| Bīstamības apzīmējums (6) | Riska apzīmējums (7) |
| --- | --- |
| H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus | R46 |
| H350 Var izraisīt vēzi | R45 |
| H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot | R49 |
| H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi | R40 |
| H360F Var negatīvi ietekmēt auglību | R60 |
| H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R61 |
| H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R60/61/60-61 |
| H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R60/63 |
| H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | R61/62 |
| H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem | R50/50-53 |
| H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām | R50-53 |
| H411 Toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām | R51-53 |
| H412 Kaitīgs ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām | R52-53 |
| H413 Var radīt ilgstošas kaitīgas sekas ūdens organismiem | R53 |

Bīstamības apzīmējums (6)

Riska apzīmējums (7)

H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus

R46

H350 Var izraisīt vēzi

R45

H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot

R49

H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi

R40

H360F Var negatīvi ietekmēt auglību

R60

H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R61

H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R60/61/60-61

H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R60/63

H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

R61/62

H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem

R50/50-53

H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām

R50-53

H411 Toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām

R51-53

H412 Kaitīgs ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām

R52-53

H413 Var radīt ilgstošas kaitīgas sekas ūdens organismiem

R53

Pārklājumos, nostiprinošos līdzekļos, stiprinātājos, ūdens repelentos vai ķīmiskajās vielās, ko izmanto iekšējās un ārējās ūdens attīrīšanas iekārtās, akrilamīdu izmanto koncentrācijā, kas nepārsniedz 700 ppm (aprēķina pēc satura cietajā masā).

Kompetentā iestāde var atbrīvot pieteikuma iesniedzēju no šo prasību ievērošanas attiecībā uz ķīmiskajām vielām, ko izmanto ārējās ūdens attīrīšanas iekārtās.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kā arī attiecīgu dokumentāciju (piemēram, drošības datu lapas).

f)   Virsmaktīvās vielas tipogrāfijas krāsas atdalīšanai

Visām virsmaktīvajām vielām tipogrāfijas krāsas atdalīšanai jābūt biodegradējamām (skatīt turpmāk testēšanas metodes un robežlielumus).

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kā arī attiecīgās drošības datu lapas vai testēšanas pārskatus par katru virsmaktīvo vielu, norādot testēšanas metodi, robežvērtību un secinājumu. Deklarāciju sagatavošanā izmanto vienu no šādām testēšanas metodēm un robežlielumiem: ESAO 302 A-C (vai ekvivalents ISO standarts), ja noārdīšanās (tostarp adsorbcijas) 28 dienās sasniedz vismaz 70 % attiecībā uz 302 A un B vai vismaz 60 % attiecībā uz 302 C.

g)   Biocīdi

Aktīvās sastāvdaļas biocīdos vai biostatiskās vielās, ko izmanto, lai apkarotu sārņus veidojošos organismus cirkulācijas ūdens sistēmās, kas satur šķiedru, nav potenciāli bioakumulatīvas. Biocīdu bioakumulācijas potenciālu raksturo log Pow (oktanola/ūdens sadalījuma koeficienta logaritms) < 3,0 vai eksperimentāli noteiktais biokoncentrācijas koeficients (BCF) ≤ 100.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kā arī attiecīgā materiāla drošības datu lapu vai testēšanas pārskatu, kurā norādīta izmantotā testēšanas metode, robežvērtība un secinājums un kas sagatavots, izmantojot šādas testēšanas metodes: ESAO 107, 117 vai 305 A-E.

h)   Azokrāsvielas

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikumu neizmanto tādas azokrāsvielas, kurām sadaloties rodas turpmāk norādītie aromātiskie amīni:

| 1. | 4-aminodifenils |
| --- | --- |

1.

4-aminodifenils

(92-67-1)

| 2. | benzidīns |
| --- | --- |

2.

benzidīns

(92-87-5)

| 3. | 4-hlor-o-toluidīns |
| --- | --- |

3.

4-hlor-o-toluidīns

(95-69-2)

| 4. | 2-naftilamīns |
| --- | --- |

4.

2-naftilamīns

(91-59-8)

| 5. | o-aminoazotoluols |
| --- | --- |

5.

o-aminoazotoluols

(97-56-3)

| 6. | 2-amino-4-nitrotoluols |
| --- | --- |

6.

2-amino-4-nitrotoluols

(99-55-8)

| 7. | p-hloranilīns |
| --- | --- |

7.

p-hloranilīns

(106-47-8)

| 8. | 2,4-diaminoanizols |
| --- | --- |

8.

2,4-diaminoanizols

(615-05-4)

| 9. | 4,4′-diaminodifenilmetāns |
| --- | --- |

9.

4,4′-diaminodifenilmetāns

(101-77-9)

| 10. | 3,3′-dihlorbenzidīns |
| --- | --- |

10.

3,3′-dihlorbenzidīns

(91-94-1)

| 11. | 3,3′-dimetoksibenzidīns |
| --- | --- |

11.

3,3′-dimetoksibenzidīns

(119-90-4)

| 12. | 3,3′-dimetilbenzidīns |
| --- | --- |

12.

3,3′-dimetilbenzidīns

(119-93-7)

| 13. | 3,3′-dimetil-4,4′- diaminodifenilmetāns |
| --- | --- |

13.

3,3′-dimetil-4,4′- diaminodifenilmetāns

(838-88-0)

| 14. | p-krezidīns |
| --- | --- |

14.

p-krezidīns

(120-71-8)

| 15. | 4,4′-metilēn-bis-(2-hloranilīns) |
| --- | --- |

15.

4,4′-metilēn-bis-(2-hloranilīns)

(101-14-4)

| 16. | 4,4′-oksidianilīns |
| --- | --- |

16.

4,4′-oksidianilīns

(101-80-4)

| 17. | 4,4′-tiodianilīns |
| --- | --- |

17.

4,4′-tiodianilīns

(139-65-1)

| 18. | o-toluidīns |
| --- | --- |

18.

o-toluidīns

(95-53-4)

| 19. | 2,4-diaminotoluols |
| --- | --- |

19.

2,4-diaminotoluols

(95-80-7)

| 20. | 2,4,5-trimetilanilīns |
| --- | --- |

20.

2,4,5-trimetilanilīns

(137-17-7)

| 21. | 4-aminoazobenzols |
| --- | --- |

21.

4-aminoazobenzols

(60-09-3)

| 22. | o-anizidīns |
| --- | --- |

22.

o-anizidīns

(90-04-0)

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

i)   Metālu kompleksu krāsvielas vai pigmenti

Nedrīkst izmantot krāsvielas vai pigmentus uz svina, vara, hroma, niķeļa vai alumīnija bāzes. Tomēr drīkst izmantot vara ftalocianīna krāsvielas vai pigmentus.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju.

j)   Jonu piemaisījumi krāsvielās

Jonu piemaisījumu saturs izmantotajās krāsvielās nedrīkst pārsniegt: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju.

5. kritērijs.   Atkritumu apsaimniekošana

Visās celulozes un papīra ražotnēs ir ieviesta ekomarķējumu saņēmušo produktu izgatavošanas rezultātā radušos atkritumu un atlikumu apsaimniekošanas sistēma (kā to nosaka attiecīgās konkrēto celulozes un papīra ražotņu regulatīvās iestādes). Pieteikumā iekļauj ar sistēmu saistīto dokumentāciju vai skaidrojumus, kā arī informāciju vismaz par šādiem jautājumiem:

| — | procedūras pārstrādei derīgo materiālu atdalīšanai no atkritumiem un izmantošanai, |
| --- | --- |

—

procedūras pārstrādei derīgo materiālu atdalīšanai no atkritumiem un izmantošanai,

| — | procedūras, ko izmanto to materiālu reģenerācijai, kurus paredzēts izmantot citur, piemēram, sadedzināšanai, lai iegūtu ražošanā izmantojamu tvaiku vai siltumu, vai kurus paredzēts izmantot lauksaimniecībā, |
| --- | --- |

—

procedūras, ko izmanto to materiālu reģenerācijai, kurus paredzēts izmantot citur, piemēram, sadedzināšanai, lai iegūtu ražošanā izmantojamu tvaiku vai siltumu, vai kurus paredzēts izmantot lauksaimniecībā,

| — | procedūras, ko izmanto bīstamo atkritumu apsaimniekošanai (kā to nosaka attiecīgās konkrēto celulozes un papīra ražotņu regulatīvās iestādes). |
| --- | --- |

—

procedūras, ko izmanto bīstamo atkritumu apsaimniekošanai (kā to nosaka attiecīgās konkrēto celulozes un papīra ražotņu regulatīvās iestādes).

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz detalizētu aprakstu par katrā konkrētajā ražotnē ieviestās atkritumu apsaimniekošanas sistēmu un deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

6. kritērijs.   Piemērotība lietošanai

Produktam jābūt piemērotam paredzētajam nolūkam.

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikumu iesniedzējs iesniedz atbilstošu dokumentāciju, kas pierāda atbilstību kritērija piemērošanas jomai. Testēšanas metodes atbilst vienam no šādiem standartiem:

| — | kopēšanas papīrs: EN 12281 – “Iespiedpapīrs un biroja papīrs – Prasības papīram, lietojot sauso toneri”, |
| --- | --- |

—

kopēšanas papīrs: EN 12281 – “Iespiedpapīrs un biroja papīrs – Prasības papīram, lietojot sauso toneri”,

| — | nepārtrauktas papīra loksnes: EN 12858 – “Papīrs – Iespiedpapīrs un biroja papīrs – Prasības nepārtrauktām papīra loksnēm”. |
| --- | --- |

—

nepārtrauktas papīra loksnes: EN 12858 – “Papīrs – Iespiedpapīrs un biroja papīrs – Prasības nepārtrauktām papīra loksnēm”.

Produkts atbilst ilgizturības prasībām saskaņā ar piemērojamajiem standartiem. Lietošanas rokasgrāmatā ir sniegts to normu un standartu saraksts, ko izmanto ilgizturības novērtēšanai.

Kā alternatīvu iepriekš minēto metožu izmantošanai ražotāji savu produktu lietošanas piemērotību garantē, iesniedzot atbilstošu dokumentāciju, kas pierāda papīra kvalitāti saskaņā ar standartu EN ISO/IEC 17050-1:2004, kas nosaka vispārīgus kritērijus attiecībā uz piegādātāja deklarāciju par atbilstību normatīvajiem dokumentiem.

7. kritērijs.   Informācija uz iepakojuma

Uz produkta iepakojuma ir šāda informācija:

“Lūdzam vākt izlietoto papīru, lai to varētu izmantot otrreizējai pārstrādei”.

Turklāt, ja tiek izmantotas otrreizēji pārstrādātas šķiedras, ražotājs blakus ES ekomarķējuma logo norāda minimālo otrreizēji pārstrādāto šķiedru procentuālo daudzumu.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz produkta iepakojuma paraugu, kurā ir norādīta prasītā informācija.

Novērtēšana un verifikācija.

8. kritērijs.   Informācija uz ES ekomarķējuma

8. kritērijs.

Informācija uz ES ekomarķējuma

Fakultatīva uzlīme ar teksta logu ietver šādu tekstu:

| “— | mazs gaisa un ūdens piesārņojums |
| --- | --- |

“—

mazs gaisa un ūdens piesārņojums

| — | sertificētu šķiedru izmantošana UN/VAI otrreizēji pārstrādātu šķiedru izmantošana (atkarībā no konkrētā gadījuma) |
| --- | --- |

—

sertificētu šķiedru izmantošana UN/VAI otrreizēji pārstrādātu šķiedru izmantošana (atkarībā no konkrētā gadījuma)

| — | ierobežots daudzums bīstamo vielu”. |
| --- | --- |

—

ierobežots daudzums bīstamo vielu”.

Norādījumi fakultatīvo uzlīmju izmantošanai ar teksta logu ir atrodami sadaļā “Ekomarķējuma logotipu lietošanas vadlīnijas” tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/pdf/logo%20guidelines.pdf

Vērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz produkta iepakojuma paraugu, uz kura ir marķējums, un deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

Vērtēšana un verifikācija.

---

(1)  Atbrīvojumu no šā līmeņa, līdz pat līmenim 0,1 piešķir, ja iespējams pierādīt, ka lielāks P daudzums ir skaidrojams ar koksnes celulozē dabiski esošo.

1

(2)  Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

2

(3)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

3

(4)  Kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

4

(5)  Kā paredzēts Padomes Direktīvā 67/548/EEK (OV L 196, 16.8.1967., 1. lpp.).

5

(6)  Kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1272/2008.

6

(7)  Kā paredzēts Direktīvā 67/548/EEK.

7

---