# Europeiska unionens L 143/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.143.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 143 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången31 maj 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.143.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 143

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången31 maj 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut 2011/318/Gusp av den 31 mars 2011 om undertecknande och ingående av ramavtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om Amerikas förenta staters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser | 1 |
| Ramavtal mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om Amerikas förenta staters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser | 2 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 527/2011 av den 30 maj 2011 om godkännande av ett preparat av endo-1,4-β-xylanas framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glukanas framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49754) och polygalakturonas framställt av Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) som fodertillsats för avvanda smågrisar (innehavare av godkännandet: Aveve NV) (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 528/2011 av den 30 maj 2011 om godkännande av endo-1,4-β-xylanas framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) som fodertillsats för avvanda smågrisar och slaktsvin (innehavare av godkännandet: Danisco Animal Nutrition) (
  1
  ) | 10 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 529/2011 av den 30 maj 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1580/2007 vad gäller tröskelvolymen för tilläggstull för tomater, aprikoser, citroner, plommon, persikor (inbegripet nektariner), päron och bordsdruvor | 12 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 530/2011 av den 30 maj 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 14 |
| | | BESLUT |
| | | 2011/319/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 26 januari 2011 om statligt stöd C 50/07 (f.d. N 894/06) som Frankrike planerar att genomföra till förmån för utarbetande av solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal och kollektiva tilläggsförsäkringsavtal avseende dödsfall, invaliditet och handikapp
  [delgivet med nr K(2011) 267]

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2011/320/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 27 maj 2011 om tillstånd för utsläppande på marknaden av krompikolinat som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2011) 3586] | 36 |
| | | 2011/321/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 27 maj 2011 om inrättandet av en symbol för information till allmänheten om badvattnets klassificering samt badförbud eller avrådan från bad enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG | 38 |
| | | 2011/322/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 27 maj 2011 om ändring av bilagorna I och II till beslut 2009/861/EG om övergångsbestämmelser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 vad gäller bearbetning i vissa mjölkbearbetningsanläggningar i Bulgarien av obehandlad mjölk som inte uppfyller kraven
  [delgivet med nr K(2011) 3647]

   (
  1
  ) | 41 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut 2011/318/Gusp av den 31 mars 2011 om undertecknande och ingående av ramavtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om Amerikas förenta staters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

1

Ramavtal mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om Amerikas förenta staters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

2

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 527/2011 av den 30 maj 2011 om godkännande av ett preparat av endo-1,4-β-xylanas framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glukanas framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49754) och polygalakturonas framställt av Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) som fodertillsats för avvanda smågrisar (innehavare av godkännandet: Aveve NV) (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 528/2011 av den 30 maj 2011 om godkännande av endo-1,4-β-xylanas framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) som fodertillsats för avvanda smågrisar och slaktsvin (innehavare av godkännandet: Danisco Animal Nutrition) (
  1
  )

1

10

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 529/2011 av den 30 maj 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1580/2007 vad gäller tröskelvolymen för tilläggstull för tomater, aprikoser, citroner, plommon, persikor (inbegripet nektariner), päron och bordsdruvor

12

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 530/2011 av den 30 maj 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

14

BESLUT

2011/319/EU

*

Kommissionens beslut av den 26 januari 2011 om statligt stöd C 50/07 (f.d. N 894/06) som Frankrike planerar att genomföra till förmån för utarbetande av solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal och kollektiva tilläggsförsäkringsavtal avseende dödsfall, invaliditet och handikapp
  [delgivet med nr K(2011) 267]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 267]

1

16

2011/320/EU

*

Kommissionens beslut av den 27 maj 2011 om tillstånd för utsläppande på marknaden av krompikolinat som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2011) 3586]

[delgivet med nr K(2011) 3586]

36

2011/321/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 27 maj 2011 om inrättandet av en symbol för information till allmänheten om badvattnets klassificering samt badförbud eller avrådan från bad enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG

38

2011/322/EU

*

Kommissionens beslut av den 27 maj 2011 om ändring av bilagorna I och II till beslut 2009/861/EG om övergångsbestämmelser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 vad gäller bearbetning i vissa mjölkbearbetningsanläggningar i Bulgarien av obehandlad mjölk som inte uppfyller kraven
  [delgivet med nr K(2011) 3647]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 3647]

1

41

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 258/2011 av den 16 mars 2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 70 av den 17.3.2011) | 48 |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (EUT L 24 av den 27.1.2011) | 49 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 258/2011 av den 16 mars 2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 70 av den 17.3.2011)

(EUT L 70 av den 17.3.2011)

48

*

Rättelse till rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (EUT L 24 av den 27.1.2011)

(EUT L 24 av den 27.1.2011)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/1

---

RÅDETS BESLUT 2011/318/GUSP

av den 31 mars 2011

om undertecknande och ingående av ramavtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om Amerikas förenta staters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 37, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 218.5 och 218.6,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten), och

av följande skäl:

| (1) | Villkoren för tredjestaters deltagande i unionens krishanteringsinsatser bör anges i ett avtal om fastställande av en ram för ett eventuellt sådant framtida deltagande i stället för att fastställas från fall till fall för varje aktuell insats. |
| --- | --- |

(1)

Villkoren för tredjestaters deltagande i unionens krishanteringsinsatser bör anges i ett avtal om fastställande av en ram för ett eventuellt sådant framtida deltagande i stället för att fastställas från fall till fall för varje aktuell insats.

| (2) | Efter antagandet av rådets beslut av den 26 april 2010 om bemyndigande att inleda förhandlingar har den höga representanten förhandlat om ett ramavtal mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om Amerikas förenta staters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(2)

Efter antagandet av rådets beslut av den 26 april 2010 om bemyndigande att inleda förhandlingar har den höga representanten förhandlat om ett ramavtal mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om Amerikas förenta staters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser (nedan kallat avtalet).

| (3) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ramavtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om Amerikas förenta staters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser (nedan kallat avtalet) godkänns härmed på unionens vägnar.

Avtalstexten åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet med bindande verkan för unionen.

Artikel 3

Avtalet ska tillämpas provisoriskt från dagen för dess undertecknande, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ingående avslutas (1).

Artikel 4

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i artikel 10.1 i avtalet.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 31 mars 2011.

På rådets vägnar

VÖLNER P.

Ordförande

---

(1)  Dagen för avtalets undertecknande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

1

Europeiska unionens officiella tidning

---

ÖVERSÄTTNING

RAMAVTAL

mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen om Amerikas förenta staters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

AMERIKAS FÖRENTA STATER (”FÖRENTA STATERNA”)

och

EUROPEISKA UNIONEN (”EU” ELLER ”EUROPEISKA UNIONEN”)

nedan gemensamt kallade parterna,

Som beaktar följande:

Europeiska unionen får besluta att vidta krishanteringsåtgärder.

Under de senaste tjugo åren har regeringar och multilaterala organisationer i ökad utsträckning vidtagit åtgärder för att minska förekomsten av konflikter världen över.

Förenta staterna och EU önskar båda främja fredlig försoning och underlätta återuppbyggnad och stabilisering genom delat ansvar i krishanteringsinsatser och anser att sådana EU-ledda insatser har större chans att lyckas om Förenta staterna bidrar med experthjälp.

Förenta staterna och EU önskar fastställa allmänna villkor för Förenta staternas deltagande i EU-ledda krishanteringsinsatser i ett avtal om fastställande av en ram för det framtida deltagandet, i stället för att fastställa dessa villkor separat för varje enskild insats.

HAR ENATS OM FÖLJANDE:

Artikel 1

Beslut som rör deltagande

1.   Efter Europeiska unionens beslut att inbjuda Förenta staterna att delta i en EU-ledd krishanteringsinsats och när Förenta staterna har beslutat att delta ska Förenta staterna lämna information om sitt föreslagna bidrag till Europeiska unionen. Ett beslut från Förenta staterna om att delta i en EU-ledd krishanteringsinsats innebär ett åtagande att uppfylla villkoren i rådets och Europaparlamentets beslut genom vilket EU beslutade att genomföra insatsen i fråga (nedan kallat rådsbeslutet).

2.   Europeiska unionen och Förenta staterna ska samråda om Förenta staternas föreslagna bidrag och om ett eventuellt bidrag till driftsbudgeten för insatsen. Om de enas om att genomföra deltagandet ska detta ske i enlighet med bestämmelserna i detta avtal och alla tillhörande genomförandebestämmelser som parterna avtalat om.

3.   Förenta staternas bidrag till EU-ledda krishanteringsinsatser ska varken påverka självständigheten i Europeiska unionens beslutsfattande eller det faktum att Förenta staternas beslut om deltagande i en insats fattas från fall till fall.

4.   Europeiska unionen ska informera Förenta staterna innan något beslut fattas om att ändra det rådsbeslut som avses i punkt 1 eller anta eller anpassa några tillhörande genomförandeåtgärder.

5.   Förenta staterna kan på eget initiativ eller på begäran från EU och efter samråd mellan parterna när som helst, helt eller delvis, dra tillbaka sitt deltagande i en EU-ledd krishanteringsinsats.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Om inte annat skriftligen överenskommits mellan parterna ska detta avtal endast tillämpas på EU-ledda krishanteringsinsatser till vilka Förenta staterna bidrar efter dagen för undertecknande av detta avtal och utan att det påverkar några befintliga avtal som reglerar Förenta staternas deltagande i EU-ledda krishanteringsinsatser.

2.   Detta avtal avser endast bidrag från Förenta staterna till EU-ledda krishanteringsinsatser i form av civil personal och civila enheter och tillgångar (nedan kallad Förenta staternas kontingent).

Artikel 3

Status för personal och enheter

1.   Statusen för en kontingent som Förenta staterna tillhandahåller en EU-ledd krishanteringsinsats och särskilt dess immunitet och privilegier, ska styras av det avtal om uppdragets status (nedan kallat statusavtalet) som har slutits mellan EU och den stat i vilken insatsen genomförs, under förutsättning att a) Förenta staterna ges möjlighet att granska statusavtalet innan beslutet om att delta i insatsen fattas och, b) parterna, om något statusavtal inte har slutits den dag då det ska granskas, samråder och träffar en alternativ överenskommelse om status för Förenta staternas kontingent innan den sätts in, utan att detta påverkar EU:s övergripande ansvar för att ingå arrangemang i värdlandet angående statusen för EU-personal och enheter.

2.   Statusen för en kontingent från Förenta staterna som tjänstgör i högkvarter eller för ledningsenheter som är stationerade utanför det land (eller de länder) där insatsen genomförs ska, i tillämpliga fall, styras av överenskommelser mellan högkvarteret och ledningsenheterna eller den stat/de stater som berörs och Förenta staterna.

3.   Förenta staterna ska ha rätt att utöva jurisdiktion över sin utstationerade personal, i den utsträckning som föreskrivs i Förenta staternas egna lagar och andra författningar, i det land där insatsen är utplacerad.

4.   Förenta staterna ska vara ansvarig för att besvara alla skadeståndsanspråk från eller rörande dess personal som har samband med deltagandet i en EU-ledd krishanteringsinsats, i enlighet med amerikansk lagstiftning. Denna bestämmelse innebär inte att Förenta staternas suveräna immunitet mot rättsliga förfaranden hävs. Ingenting i detta avtal syftar till att skapa jurisdiktion i en domstol där sådan jurisdiktion inte redan finns, eller till att skapa någon rättighet som kan göras gällande mot Förenta staterna i en sådan domstol.

5.   Parterna är eniga om att avstå från alla eventuella anspråk (med undantag för avtalsgrundade anspråk) på varandra för skada på eller förlust av eller förstörelse av tillgångar som ägs/handhas av endera parten eller för personskada eller dödsfall som drabbar någon parts personal till följd av tjänsteutövning i samband med verksamhet som omfattas av detta avtal, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse.

6.   Förenta staterna åtar sig att avge en förklaring om att på ömsesidig grund avstå från skadeståndsanspråk på EU-medlemsstater som deltar i en EU-ledd krishanteringsinsats där Förenta staterna deltar och att avge denna förklaring när detta avtal undertecknas.

7.   EU åtar sig att se till att EU-medlemsstaterna avger en förklaring om att avstå från skadeståndsanspråk vid Förenta staternas eventuella framtida deltagande i EU-ledda krishanteringsinsatser och att avge denna förklaring när detta avtal undertecknas.

Artikel 4

Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

Avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska unionen om säkerhet för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter (tidigare: sekretessbelagda uppgifter), utfärdat i Washington den 30 april 2007, ska tillämpas på EU-ledda krishanteringsinsatser.

Artikel 5

Deltagande i insatsen

1.   Förenta staterna ska, genom särskilda instruktioner, se till att den personal som gjorts tillgänglig som en del av bidraget till en EU-ledd krishanteringsinsats (nedan kallad utstationerad personal) åtar sig sitt uppdrag på ett sätt som är förenligt med och till fullo stöder det rådsbeslut som avses i artikel 1, insatsplanen och de tillhörande genomförandeåtgärderna.

2.   Förenta staterna ska i god tid samråda med EU angående alla förändringar gällande bidraget till en EU-ledd krishanteringsinsats som omfattas av detta avtal.

3.   Utstationerad personal ska erhålla ett lämpligt hälsointyg och tillhandahållas en kopia av intyget, som kan visas upp på begäran från behöriga EU-myndigheter.

Artikel 6

Befälsordning

1.   Under mobiliseringen ska EU:s befälhavare eller uppdragschef ha tillsynsansvar och leda den utstationerade personalens och de utstationerade enheternas verksamhet.

2.   Utstationerad personal och utstationerade enheter ska kvarstå under Förenta staternas befäl.

3.   Förenta staterna ska, genom särskilda instruktioner, se till att utstationerad personal fullgör sin tjänst och uppträder i full överensstämmelse med målen för insatsen och under ledning av EU:s befälhavare eller uppdragschef.

4.   Förenta staterna ska ha samma rättigheter och skyldigheter vad gäller den dagliga ledningen av en EU-ledd krishanteringsinsats som de medlemsstater i Europeiska unionen som deltar i insatsen.

5.   EU:s befälhavare eller uppdragschef ska ansvara för den övergripande disciplinära kontrollen över den utstationerade personalen. Förenta staterna ska ansvara för disciplinära åtgärder, i tillämplig fall.

6.   Förenta staterna ska utse en kontaktperson för den nationella kontingenten som ska företräda den nationella kontingenten inom den aktuella EU-ledda krishanteringsinsatsen. Kontaktpersonen ska avlägga rapport om nationella frågor till uppdragschefen och ska ansvara för den dagliga disciplinen inom kontingenten.

7.   Beslut om att avsluta insatsen ska fattas av Europeiska unionen efter samråd med Förenta staterna, om Förenta staterna fortfarande deltar i den EU-ledda krishanteringsinsatsen vid den tidpunkt då beslutet ska fattas.

Artikel 7

Finansiella aspekter

1.   Förenta staterna ska bära kostnaderna för deltagandet i den EU-ledda krishanteringsinsatsen, om dessa inte täcks av gemensam finansiering, i enlighet med uppdragets driftsbudget.

2.   Om Europeiska unionen anser att Förenta staternas bidrag till den EU-ledda krishanteringsinsatsen är betydande ska Europeiska unionen befria Förenta staterna från skyldigheten att lämna finansiella bidrag till driftsbudgeten. Förenta staterna ska underrättas om EU:s beslut om finansiella bidrag till driftsbudgeten vid tidpunkten för de samråd som avses i artikel 1.2.

3.   Förenta staternas deltagande i EU-ledda krishanteringsinsatser i enlighet med detta avtal förutsätter att tillräckliga medel har anslagits.

Artikel 8

Överenskommelser om avtalets tillämpning

Alla tekniska, finansiella och administrativa överenskommelser om detta avtals tillämpning ska undertecknas av Förenta staternas och Europeiska unionens behöriga myndigheter.

Artikel 9

Tvistlösning

Tvister om tolkningen eller tillämpningen av detta avtal ska avgöras på diplomatisk väg parterna emellan.

Artikel 10

Ikraftträdande och upphörande

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den första månaden efter det att parterna till varandra har anmält att de nödvändiga interna förfarandena har slutförts.

2.   Detta avtal ska tillämpas provisoriskt från och med dagen för undertecknandet.

3.   Detta avtal ska regelbundet ses över av parterna.

4.   Detta avtal kan ändras på grundval av en gemensam skriftlig överenskommelse mellan parterna.

5.   Endera parten har rätt att säga upp detta avtal genom skriftlig anmälan till den andra parten sex månader i förväg.

Utfärdat i Washington, i två exemplar, på engelska, den sjuttonde maj tjugohundraelva.

För Europeiska unionen

C. ASHTON

För Amerikas förenta stater

H. CLINTON

TEXT TILL FÖRKLARINGAR

Text för EU-medlemsstater:

”De EU-medlemsstater som tillämpar ett rådsbeslut om en EU-ledd krishanteringsinsats där Förenta staterna deltar avser att, så långt deras nationella rättsliga system tillåter det, i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot Förenta staterna för personskada eller dödsfall bland personalen, eller för skador på eller förlust av tillgångar som de har i sin ägo och som används av den EU-ledda krishanteringsinsatsen, om dessa skador, dödsfall eller förluster

| — | orsakades av personal från Förenta staterna vid tjänsteutövning inom ramen för en EU-ledd krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller |
| --- | --- |

—

orsakades av personal från Förenta staterna vid tjänsteutövning inom ramen för en EU-ledd krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller

| — | inträffade vid användning av tillgångar som ägs av Förenta staterna, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då personal inom EU-ledda krishanteringsinsatser från Förenta staterna gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.” |
| --- | --- |

—

inträffade vid användning av tillgångar som ägs av Förenta staterna, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då personal inom EU-ledda krishanteringsinsatser från Förenta staterna gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.”

Text för Förenta staterna:

”När Förenta staterna deltar i en EU-ledd krishanteringsinsats avser landet att, så långt dess nationella rättsliga system tillåter det, i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot en annan stat som deltar i den EU-ledda krishanteringsinsatsen för personskada eller dödsfall bland personalen, eller för skador på eller förlust av tillgångar som Förenta staterna har i sin ägo och som används av den EU-ledda krishanteringsinsatsen, om dessa skador, dödsfall eller förluster

| — | orsakades av personal vid tjänsteutövning inom ramen för en EU-ledd krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller |
| --- | --- |

—

orsakades av personal vid tjänsteutövning inom ramen för en EU-ledd krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller

| — | inträffade vid användning av tillgångar som ägs av en stat som deltar i den EU-ledda krishanteringsinsatsen, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då personal inom EU-ledda krishanteringsinsatser gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.” |
| --- | --- |

—

inträffade vid användning av tillgångar som ägs av en stat som deltar i den EU-ledda krishanteringsinsatsen, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då personal inom EU-ledda krishanteringsinsatser gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.”

---

FÖRORDNINGAR

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 527/2011

av den 30 maj 2011

om godkännande av ett preparat av endo-1,4-β-xylanas framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glukanas framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49754) och polygalakturonas framställt av Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) som fodertillsats för avvanda smågrisar (innehavare av godkännandet: Aveve NV)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | I enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om godkännande av ett preparat av endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glukanas (EC 3.2.1.6) framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49754) och polygalakturonas (EC 3.2.1.15) framställt av Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) som anges i bilagan. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om godkännande av ett preparat av endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glukanas (EC 3.2.1.6) framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49754) och polygalakturonas (EC 3.2.1.15) framställt av Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) som anges i bilagan. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av det preparat som anges i bilagan som fodertillsats för avvanda smågrisar. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av det preparat som anges i bilagan som fodertillsats för avvanda smågrisar.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 8 juli 2009 (2) och den 2 februari 2011 (3) att det preparat som anges i bilagan under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att tillsatsen kan öka kroppsvikten och förbättra förhållandet mellan foderintag och viktökning hos målarten. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium för fodertillsatser som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 8 juli 2009 (2) och den 2 februari 2011 (3) att det preparat som anges i bilagan under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att tillsatsen kan öka kroppsvikten och förbättra förhållandet mellan foderintag och viktökning hos målarten. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium för fodertillsatser som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av det preparat som anges i bilagan visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av det preparat som anges i bilagan visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel” som anges i bilagan ska godkännas som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 maj 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  The EFSA Journal, nr 1186, s. 1–17, 2009.

2

The EFSA Journal

(3)  The EFSA Journal, vol. 9(2011):2, artikelnr 2010.

3

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel |
| 4a 14 | Aveve NV | | Endo-1,4-β-xylanas
  EC 3.2.1.8 |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel

4a 14

Aveve NV

Endo-1,4-β-xylanas

EC 3.2.1.8

| | Endo-1,3(4)-β-glukanas
  EC 3.2.1.6 |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glukanas

EC 3.2.1.6

| | Polygalakturonas
  EC 3.2.1.15 |
| --- | --- |

Polygalakturonas

EC 3.2.1.15

| | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glukanas (EC 3.2.1.6) framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49754) och polygalakturonas (EC 3.2.1.15) framställt av Aspergillus aculeatus (CBS 589.94). Minsta aktivitet: | I fast form: | Endo-1,4-β-xylanas: 21 400 XU (1)/g |
| --- | --- | --- | --- |

Tillsatsens sammansättning

Preparat av endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-β-glukanas (EC 3.2.1.6) framställt av Trichoderma reesei (MUCL 49754) och polygalakturonas (EC 3.2.1.15) framställt av Aspergillus aculeatus (CBS 589.94). Minsta aktivitet:

I fast form:

Endo-1,4-β-xylanas: 21 400 XU (1)/g

| | Endo-1,3(4)-β-glukanas: 12 300 BGU (2)/g |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glukanas: 12 300 BGU (2)/g

| | Polygalakturonas: 460 PGLU (3)/g |
| --- | --- |

Polygalakturonas: 460 PGLU (3)/g

| | I flytande form: | Endo-1,4-β-xylanas: 10 700 XU/g |
| --- | --- | --- |

I flytande form:

Endo-1,4-β-xylanas: 10 700 XU/g

| | Endo-1,3(4)-β-glukanas: 6 150 BGU/g |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glukanas: 6 150 BGU/g

| | Polygalakturonas: 230 PGLU/g |
| --- | --- |

Polygalakturonas: 230 PGLU/g

| | Beskrivning av den aktiva substansen

  Endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8)
  framställt av Trichoderma reesei, endo-1,3(4)-β-glukanas (EC 3.2.1.6) framställt av Trichoderma reesei och polygalakturonas (EC 3.2.1.15) framställt av Aspergillus aculeatus |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8)

framställt av Trichoderma reesei, endo-1,3(4)-β-glukanas (EC 3.2.1.6) framställt av Trichoderma reesei och polygalakturonas (EC 3.2.1.15) framställt av Aspergillus aculeatus

| | Analysmetoder
   (4)

  Beskrivning av de aktiva substanserna i tillsats och foder:






  — | Kolorimetrisk metod som mäter vattenlösligt färgämne som endo-1,4-β-xylanas frisätter från vetearabinoxylansubstrat tvärbundet med färgämne. |
| --- | --- | --- |

Analysmetoder
   (4)

Beskrivning av de aktiva substanserna i tillsats och foder:

—

Kolorimetrisk metod som mäter vattenlösligt färgämne som endo-1,4-β-xylanas frisätter från vetearabinoxylansubstrat tvärbundet med färgämne.

| — | Kolorimetrisk metod som mäter vattenlösligt färgämne som endo-1,3(4)-β-glukanas frisätter från korn-beta-glukansubstrat tvärbundet med färgämne. |
| --- | --- |

—

Kolorimetrisk metod som mäter vattenlösligt färgämne som endo-1,3(4)-β-glukanas frisätter från korn-beta-glukansubstrat tvärbundet med färgämne.

| — | Viskosimetrisk metod baserad på minskad viskositet genom verkan av polygalakturonas på det pektinhaltiga substratet polymetylgalakturonsyra. |
| --- | --- |

—

Viskosimetrisk metod baserad på minskad viskositet genom verkan av polygalakturonas på det pektinhaltiga substratet polymetylgalakturonsyra.

Smågrisar (avvanda)

| | Endo-1,4-β-xylanas: 2 140 XU |
| --- | --- |

Endo-1,4-β-xylanas: 2 140 XU

| | Endo-1,3(4)-β-glukanas: 1 230 BGU |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glukanas: 1 230 BGU

| | Polygalakturonas: 46 PGLU |
| --- | --- |

Polygalakturonas: 46 PGLU

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering.

| 2. | För smågrisar (avvanda) upp till 35 kg. |
| --- | --- |

2.

För smågrisar (avvanda) upp till 35 kg.

| 3. | För användning i foderblandningar med höga halter av icke-stärkelse-polysackarider. |
| --- | --- |

3.

För användning i foderblandningar med höga halter av icke-stärkelse-polysackarider.

20 juni 2021

---

(1)  1 XU är den mängd enzym som frigör 1 mikromol reducerande socker (xylosekvivalent) per minut från havrespeltxylan vid pH 4,8 och 50 °C.

(2)  1 BGU är den mängd enzym som frigör 1 mikromol reducerande socker (cellobiosekvivalent) per minut från korn-beta-glukan vid pH 5,0 och 50 °C.

(3)  1 PGLU är den mängd enzym som frigör 1 mikromol reducerande socker (glukosekvivalent) per minut från polymetylgalakturonsyra (pektinhaltigt substrat) vid pH 4,8 och 35 °C.

(4)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 528/2011

av den 30 maj 2011

om godkännande av endo-1,4-β-xylanas framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) som fodertillsats för avvanda smågrisar och slaktsvin (innehavare av godkännandet: Danisco Animal Nutrition)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av endo-1,4-β-xylanas framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) som fodertillsats för avvanda smågrisar och slaktsvin. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av endo-1,4-β-xylanas framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) som fodertillsats för avvanda smågrisar och slaktsvin.

| (4) | Användningen av preparatet godkändes för tio år för slaktkycklingar, värphöns, ankor och slaktkalkoner genom kommissionens förordning (EG) nr 9/2010 (2). |
| --- | --- |

(4)

Användningen av preparatet godkändes för tio år för slaktkycklingar, värphöns, ankor och slaktkalkoner genom kommissionens förordning (EG) nr 9/2010 (2).

| (5) | Nya uppgifter har lämnats in till stöd för ansökan om godkännande av endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) för avvanda smågrisar och slaktsvin. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 1 februari 2011 (3) att endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att användning av preparatet kan förbättra de zootekniska resultaten. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium för fodertillsatser som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Nya uppgifter har lämnats in till stöd för ansökan om godkännande av endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) för avvanda smågrisar och slaktsvin. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 1 februari 2011 (3) att endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att användning av preparatet kan förbättra de zootekniska resultaten. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium för fodertillsatser som inrättats i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003.

| (6) | Bedömningen av endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel” som anges i bilagan ska godkännas som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 maj 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUT L 3, 7.1.2010, s. 10.

2

(3)  The EFSA Journal, vol. 9(2011):2, artikelnr 2008.

3

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel |
| 4a11 | Danisco Animal Nutrition | Endo-1,4-β-xylanas
  EC 3.2.1.8 | | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8)
  framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588). Minsta aktivitet för endo-1,4-β-xylanas: 40 000 U (1)/g |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel

4a11

Danisco Animal Nutrition

Endo-1,4-β-xylanas

EC 3.2.1.8

Tillsatsens sammansättning

Preparat av endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8)

framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588). Minsta aktivitet för endo-1,4-β-xylanas: 40 000 U (1)/g

| | Beskrivning av den aktiva substansen

  Endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Endo-1,4-β-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588)

| | Analysmetod
   (2)

  Kolorimetrisk metod som mäter vattenlösligt färgämne som endo-1,4-β-xylanas frisätter från vetearabinoxylansubstrat tvärbundet med azurin. |
| --- | --- |

Analysmetod
   (2)

Kolorimetrisk metod som mäter vattenlösligt färgämne som endo-1,4-β-xylanas frisätter från vetearabinoxylansubstrat tvärbundet med azurin.

Smågrisar (avvanda) och slaktsvin

2 000 U

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering.

| 2. | För användning i foder med höga halter av stärkelse och icke-stärkelse-polysackarider. |
| --- | --- |

2.

För användning i foder med höga halter av stärkelse och icke-stärkelse-polysackarider.

| 3. | För smågrisar (avvanda) upp till 35 kg. |
| --- | --- |

3.

För smågrisar (avvanda) upp till 35 kg.

20 juni 2021

---

(1)  1 U är den mängd enzym som frigör 0,5 mikromol reducerande socker (uttryckt som xylosekvivalenter) per minut från ett substrat av tvärbundna havrespeltarabinoxylaner vid pH 5,3 och 50 °C.

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/12

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 529/2011

av den 30 maj 2011

om ändring av förordning (EG) nr 1580/2007 vad gäller tröskelvolymen för tilläggstull för tomater, aprikoser, citroner, plommon, persikor (inbegripet nektariner), päron och bordsdruvor

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artikel 143 b jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2) införs bestämmelser om övervakning av importen av de produkter som förtecknas i bilaga XVII till förordningen. Denna övervakning ska ske i enlighet med artikel 308d i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2) införs bestämmelser om övervakning av importen av de produkter som förtecknas i bilaga XVII till förordningen. Denna övervakning ska ske i enlighet med artikel 308d i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3).

| (2) | I enlighet med artikel 5.4 i det jordbruksavtal (4) som slöts inom ramen för de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan, och på grundval av de senast tillgängliga uppgifterna för 2008, 2009 och 2010, bör det göras en anpassning av tröskelvolymerna för tilläggstullen för tomater, aprikoser, citroner, plommon, persikor (inbegripet nektariner), päron och bordsdruvor. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 5.4 i det jordbruksavtal (4) som slöts inom ramen för de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan, och på grundval av de senast tillgängliga uppgifterna för 2008, 2009 och 2010, bör det göras en anpassning av tröskelvolymerna för tilläggstullen för tomater, aprikoser, citroner, plommon, persikor (inbegripet nektariner), päron och bordsdruvor.

| (3) | Förordning (EG) nr 1580/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1580/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XVII till förordning (EG) nr 1580/2007 ska ersättas med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juni 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 maj 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

(3)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

3

(4)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 22.

4

---

BILAGA

”BILAGA XVII

TILLÄGGSIMPORTTULLAR: AVDELNING IV KAPITEL II AVSNITT 2

Utan att tillämpningen av reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen påverkas ska beskrivningen under varuslag endast anses som vägledande. Tillämpningsområdet för tilläggstullen i denna bilaga ska avgöras genom KN-numrens omfattning vid den tidpunkt då denna förordning antas.

| Löpnummer | KN-nummer | Varuslag | Tillämpningsperiod | Tröskelvolymer (i ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomater | Från och med den 1 oktober till och med den 31 maj | 481 625 |
| 78.0020 | Från och med den 1 juni till och med den 30 september | 44 251 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Gurkor | Från och med den 1 maj till och med den 31 oktober | 31 289 |
| 78.0075 | Från och med den 1 november till och med den 30 april | 26 583 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Kronärtskockor | Från och med den 1 november till och med den 30 juni | 17 258 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Zucchini | Från och med den 1 januari till och med den 31 december | 57 955 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsiner | Från och med den 1 december till och med den 31 maj | 368 535 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementiner | Från och med den 1 november till och med slutet av februari | 175 110 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), wilkings och liknande citrushybrider | Från och med den 1 november till och med slutet av februari | 115 625 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citroner | Från och med den 1 juni till och med den 31 december | 346 366 |
| 78.0160 | Från och med den 1 januari till och med den 31 maj | 88 090 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Bordsdruvor | Från och med den 21 juli till och med den 20 november | 80 588 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Äpplen | Från och med den 1 januari till och med den 31 augusti | 916 384 |
| 78.0180 | Från och med den 1 september till och med den 31 december | 95 396 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Päron | Från och med den 1 januari till och med den 30 april | 229 646 |
| 78.0235 | Från och med den 1 juli till och med den 31 december | 35 541 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Aprikoser | Från och med den 1 juni till och med den 31 juli | 5 794 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Körsbär, förutom surkörsbär | Från och med den 21 maj till och med den 10 augusti | 30 783 |
| 78.0270 | 0809 30 | Persikor, inbegripet nektariner | Från och med den 11 juni till och med den 30 september | 5 613 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Plommon | Från och med den 11 juni till och med den 30 september | 10 293” |

Löpnummer

KN-nummer

Varuslag

Tillämpningsperiod

Tröskelvolymer (i ton)

78.0015

0702 00 00

Tomater

Från och med den 1 oktober till och med den 31 maj

481 625

78.0020

Från och med den 1 juni till och med den 30 september

44 251

78.0065

0707 00 05

Gurkor

Från och med den 1 maj till och med den 31 oktober

31 289

78.0075

Från och med den 1 november till och med den 30 april

26 583

78.0085

0709 90 80

Kronärtskockor

Från och med den 1 november till och med den 30 juni

17 258

78.0100

0709 90 70

Zucchini

Från och med den 1 januari till och med den 31 december

57 955

78.0110

0805 10 20

Apelsiner

Från och med den 1 december till och med den 31 maj

368 535

78.0120

0805 20 10

Klementiner

Från och med den 1 november till och med slutet av februari

175 110

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), wilkings och liknande citrushybrider

Från och med den 1 november till och med slutet av februari

115 625

78.0155

0805 50 10

Citroner

Från och med den 1 juni till och med den 31 december

346 366

78.0160

Från och med den 1 januari till och med den 31 maj

88 090

78.0170

0806 10 10

Bordsdruvor

Från och med den 21 juli till och med den 20 november

80 588

78.0175

0808 10 80

Äpplen

Från och med den 1 januari till och med den 31 augusti

916 384

78.0180

Från och med den 1 september till och med den 31 december

95 396

78.0220

0808 20 50

Päron

Från och med den 1 januari till och med den 30 april

229 646

78.0235

Från och med den 1 juli till och med den 31 december

35 541

78.0250

0809 10 00

Aprikoser

Från och med den 1 juni till och med den 31 juli

5 794

78.0265

0809 20 95

Körsbär, förutom surkörsbär

Från och med den 21 maj till och med den 10 augusti

30 783

78.0270

0809 30

Persikor, inbegripet nektariner

Från och med den 11 juni till och med den 30 september

5 613

78.0280

0809 40 05

Plommon

Från och med den 11 juni till och med den 30 september

10 293”

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 530/2011

av den 30 maj 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 31 maj 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 maj 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 133,3 |
| TR | 67,3 |
| ZZ | 88,2 |
| 0707 00 05 | AL | 31,8 |
| MK | 28,2 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 57,0 |
| 0709 90 70 | MA | 86,8 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 104,5 |
| 0709 90 80 | EC | 23,2 |
| ZZ | 23,2 |
| 0805 10 20 | EG | 57,8 |
| IL | 54,0 |
| MA | 49,7 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 59,0 |
| 0805 50 10 | AR | 72,2 |
| TR | 68,8 |
| ZA | 127,2 |
| ZZ | 89,4 |
| 0808 10 80 | AR | 98,2 |
| BR | 79,0 |
| CA | 129,0 |
| CL | 79,0 |
| CN | 95,4 |
| CR | 69,1 |
| NZ | 112,2 |
| US | 102,6 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 94,8 |
| 0809 20 95 | US | 384,8 |
| ZZ | 384,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AL

64,0

MA

133,3

TR

67,3

ZZ

88,2

0707 00 05

AL

31,8

MK

28,2

TR

111,1

ZZ

57,0

0709 90 70

MA

86,8

TR

122,2

ZZ

104,5

0709 90 80

EC

23,2

ZZ

23,2

0805 10 20

EG

57,8

IL

54,0

MA

49,7

TR

74,4

ZZ

59,0

0805 50 10

AR

72,2

TR

68,8

ZA

127,2

ZZ

89,4

0808 10 80

AR

98,2

BR

79,0

CA

129,0

CL

79,0

CN

95,4

CR

69,1

NZ

112,2

US

102,6

UY

96,7

ZA

87,0

ZZ

94,8

0809 20 95

US

384,8

ZZ

384,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 26 januari 2011

om statligt stöd C 50/07 (f.d. N 894/06) som Frankrike planerar att genomföra till förmån för utarbetande av solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal och kollektiva tilläggsförsäkringsavtal avseende dödsfall, invaliditet och handikapp

[delgivet med nr K(2011) 267]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2011/319/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 28 december 2006 anmälde Frankrike till kommissionen planerade stödordningar till förmån för utarbetande av solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal enligt ett förslag till ändring av finanslagen för 2006. Bestämmelserna om dessa ordningar införlivades sedermera i artikel 88 i lag nr 2006-1771 av den 30 december 2006 om ändring av finanslagen för 2006 (3). Frankrike har lämnat ytterligare upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 26 februari, 11 maj och 18 september 2007. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 28 december 2006 anmälde Frankrike till kommissionen planerade stödordningar till förmån för utarbetande av solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal enligt ett förslag till ändring av finanslagen för 2006. Bestämmelserna om dessa ordningar införlivades sedermera i artikel 88 i lag nr 2006-1771 av den 30 december 2006 om ändring av finanslagen för 2006 (3). Frankrike har lämnat ytterligare upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 26 februari, 11 maj och 18 september 2007.

| (2) | Genom en skrivelse av den 13 november 2007 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) avseende detta stöd. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 13 november 2007 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) avseende detta stöd.

| (3) | Kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödordningarna i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödordningarna i fråga.

| (4) | Frankrike har genom en skrivelse av den 21 december 2007 redovisat sina synpunkter på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(4)

Frankrike har genom en skrivelse av den 21 december 2007 redovisat sina synpunkter på beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.

| (5) | Kommissionen har mottagit synpunkter i frågan från flera berörda tredje parter samt översänt dessa synpunkter till Frankrike, som getts tillfälle att bemöta dem. Frankrikes kommentarer mottogs i en skrivelse av den 8 maj 2008. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har mottagit synpunkter i frågan från flera berörda tredje parter samt översänt dessa synpunkter till Frankrike, som getts tillfälle att bemöta dem. Frankrikes kommentarer mottogs i en skrivelse av den 8 maj 2008.

| (6) | Frankrike har översänt kompletterande upplysningar till kommissionen genom en skrivelse av den 31 oktober 2008. |
| --- | --- |

(6)

Frankrike har översänt kompletterande upplysningar till kommissionen genom en skrivelse av den 31 oktober 2008.

| (7) | Vissa berörda tredje parter har översänt kompletterande upplysningar till kommissionen under loppet av februari 2009. |
| --- | --- |

(7)

Vissa berörda tredje parter har översänt kompletterande upplysningar till kommissionen under loppet av februari 2009.

| (8) | Efter ett möte mellan kommissionen och de franska myndigheterna den 2 juni 2009 åtog sig de franska myndigheterna att analysera möjligheterna att göra vissa ändringar i de anmälda stödordningarna och att utan dröjsmål redovisa analysen för kommissionen. |
| --- | --- |

(8)

Efter ett möte mellan kommissionen och de franska myndigheterna den 2 juni 2009 åtog sig de franska myndigheterna att analysera möjligheterna att göra vissa ändringar i de anmälda stödordningarna och att utan dröjsmål redovisa analysen för kommissionen.

| (9) | Genom en skrivelse av den 22 september 2009 beviljade kommissionen Frankrike 20 arbetsdagars anstånd med översändandet av analysen. |
| --- | --- |

(9)

Genom en skrivelse av den 22 september 2009 beviljade kommissionen Frankrike 20 arbetsdagars anstånd med översändandet av analysen.

| (10) | Genom en skrivelse av den 3 november 2009 anhöll de franska myndigheterna om att det formella granskningsförfarandet tillfälligt skulle avbrytas och återupptas den 1 april 2010. |
| --- | --- |

(10)

Genom en skrivelse av den 3 november 2009 anhöll de franska myndigheterna om att det formella granskningsförfarandet tillfälligt skulle avbrytas och återupptas den 1 april 2010.

| (11) | Den 17 november 2009 godkände kommissionen, med tillämpning av reglerna om bästa praxis vid kontroll av statligt stöd (5), att det formella granskningsförfarandet tillfälligt avbröts för att återupptas den 1 april 2010 i syfte att ge Frankrike möjlighet att anpassa sitt lagförslag och genomföra nödvändigt samråd. |
| --- | --- |

(11)

Den 17 november 2009 godkände kommissionen, med tillämpning av reglerna om bästa praxis vid kontroll av statligt stöd (5), att det formella granskningsförfarandet tillfälligt avbröts för att återupptas den 1 april 2010 i syfte att ge Frankrike möjlighet att anpassa sitt lagförslag och genomföra nödvändigt samråd.

| (12) | Genom en skrivelse av den 26 april 2010 underrättade de franska myndigheterna kommissionen om att ett eventuellt förslag till ändrad stödordning skulle vara kommissionen till handa den 17 maj 2010. |
| --- | --- |

(12)

Genom en skrivelse av den 26 april 2010 underrättade de franska myndigheterna kommissionen om att ett eventuellt förslag till ändrad stödordning skulle vara kommissionen till handa den 17 maj 2010.

| (13) | Genom en skrivelse av den 27 maj 2010 översände de franska myndigheterna upplysningar till kommissionen, dock utan att ange några planerade ändringar i de anmälda stödordningarna. |
| --- | --- |

(13)

Genom en skrivelse av den 27 maj 2010 översände de franska myndigheterna upplysningar till kommissionen, dock utan att ange några planerade ändringar i de anmälda stödordningarna.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

| (14) | Beslutet att formellt inleda en granskning avsåg två separata skatteregelverk: |
| --- | --- |

(14)

Beslutet att formellt inleda en granskning avsåg två separata skatteregelverk:

| (15) | Den första anmälda åtgärden är ett system för befrielse från bolagsskatt (som tas ut enligt artikel 207.2 i den franska allmänna skattelagstiftningen (CGI, Code général des impôts) och näringsskatt (6) (som tas ut enligt artikel 1461.1 i CGI) i samband med förvaltning av vissa sjukförsäkringsavtal som kallas ”solidariska och ansvarstagande”. Denna skattebefrielse är avsedd att gälla alla institutioner som ingår sådana avtal, nämligen ömsesidiga försäkringsbolag (mutuelles) och dessas sammanslutningar, vilka regleras genom lagen om ömsesidiga försäkringsbolag (Code de la mutualité), pensionsinstitutioner (institutions de prévoyance), vilka regleras genom bok IX, avdelning III, i sjukförsäkringslagen (Code de la sécurité sociale) eller bok VII i landsbygdslagen (Code rural), och alla ordinära försäkringsbolag (entreprises d’assurance), vilka regleras genom försäkringslagen (Code des assurances). |
| --- | --- |

(15)

Den första anmälda åtgärden är ett system för befrielse från bolagsskatt (som tas ut enligt artikel 207.2 i den franska allmänna skattelagstiftningen (CGI, Code général des impôts) och näringsskatt (6) (som tas ut enligt artikel 1461.1 i CGI) i samband med förvaltning av vissa sjukförsäkringsavtal som kallas ”solidariska och ansvarstagande”. Denna skattebefrielse är avsedd att gälla alla institutioner som ingår sådana avtal, nämligen ömsesidiga försäkringsbolag (mutuelles) och dessas sammanslutningar, vilka regleras genom lagen om ömsesidiga försäkringsbolag (Code de la mutualité), pensionsinstitutioner (institutions de prévoyance), vilka regleras genom bok IX, avdelning III, i sjukförsäkringslagen (Code de la sécurité sociale) eller bok VII i landsbygdslagen (Code rural), och alla ordinära försäkringsbolag (entreprises d’assurance), vilka regleras genom försäkringslagen (Code des assurances).

| (16) | Det huvudsakliga syftet med åtgärden är att genom utarbetande av denna typ av avtal öka andelen av den franska befolkningen som omfattas av tilläggssjukförsäkring. Åtgärden är därmed avsedd som ett komplement till det system med befrielse från skatt på försäkringsavtal som är tillämpligt på samma typ av avtal och som kommissionen godkände genom sina beslut av den 2 juni 2004 (7) och den 29 oktober 2010 (8). |
| --- | --- |

(16)

Det huvudsakliga syftet med åtgärden är att genom utarbetande av denna typ av avtal öka andelen av den franska befolkningen som omfattas av tilläggssjukförsäkring. Åtgärden är därmed avsedd som ett komplement till det system med befrielse från skatt på försäkringsavtal som är tillämpligt på samma typ av avtal och som kommissionen godkände genom sina beslut av den 2 juni 2004 (7) och den 29 oktober 2010 (8).

| (17) | De sjukförsäkringsavtal som skulle beröras av skattebefrielsesystemet infördes i Frankrike år 2001 (9). Det handlar dels om kollektiva avtal med obligatorisk anslutning, dels om individuella och kollektiva avtal med frivillig anslutning. |
| --- | --- |

(17)

De sjukförsäkringsavtal som skulle beröras av skattebefrielsesystemet infördes i Frankrike år 2001 (9). Det handlar dels om kollektiva avtal med obligatorisk anslutning, dels om individuella och kollektiva avtal med frivillig anslutning.

| (18) | För att kunna omfattas av systemet måste ett sådant avtal närmare bestämt uppfylla följande villkor:






  — | När det gäller frivilliga avtal får försäkringsinstitutionen inte kräva någon medicinsk information om den försäkrade. |
| --- | --- | --- |

(18)

För att kunna omfattas av systemet måste ett sådant avtal närmare bestämt uppfylla följande villkor:

—

När det gäller frivilliga avtal får försäkringsinstitutionen inte kräva någon medicinsk information om den försäkrade.

| — | Avgifts- eller premiebeloppen får inte bestämmas utifrån den försäkrades hälsotillstånd. |
| --- | --- |

—

Avgifts- eller premiebeloppen får inte bestämmas utifrån den försäkrades hälsotillstånd.

| — | Avtalet måste omfatta profylaktiska åtgärder, husläkarbesök och recept. |
| --- | --- |

—

Avtalet måste omfatta profylaktiska åtgärder, husläkarbesök och recept.

| — | Avtalet får inte omfatta medicinska kostnader som den försäkrade drabbas av på grund av att avgifter utöver de fastställda tas ut för vissa åtgärder eller undersökningar eller på grund av att ingen husläkare utsetts. |
| --- | --- |

—

Avtalet får inte omfatta medicinska kostnader som den försäkrade drabbas av på grund av att avgifter utöver de fastställda tas ut för vissa åtgärder eller undersökningar eller på grund av att ingen husläkare utsetts.

| (19) | För att kunna utnyttja systemet måste försäkringsinstitutionerna dessutom uppfylla vissa tröskelvärden i fråga om antalet solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal i deras samlade sjukförsäkringsavtalsportfölj. Dessa tröskelvärden varierar beroende på typen av avtal:






  — | Individuella och kollektiva avtal med frivillig anslutning:
  Sådana avtal måste motsvara 150 000 personer eller en viss minsta andel (som fastställs genom förordning) på mellan 80 och 90 procent av samtliga försäkringstagare och medlemmar som omfattas av individuella och kollektiva avtal med frivillig anslutning som tecknats med institutionen (10). |
| --- | --- | --- |

(19)

För att kunna utnyttja systemet måste försäkringsinstitutionerna dessutom uppfylla vissa tröskelvärden i fråga om antalet solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal i deras samlade sjukförsäkringsavtalsportfölj. Dessa tröskelvärden varierar beroende på typen av avtal:

—

Individuella och kollektiva avtal med frivillig anslutning:

Sådana avtal måste motsvara 150 000 personer eller en viss minsta andel (som fastställs genom förordning) på mellan 80 och 90 procent av samtliga försäkringstagare och medlemmar som omfattas av individuella och kollektiva avtal med frivillig anslutning som tecknats med institutionen (10).

| — | Kollektiva avtal med obligatorisk anslutning:
  Sådana avtal måste motsvara 120 000 personer eller en viss minsta andel (som fastställs genom förordning) på mellan 90 och 95 procent av samtliga försäkringstagare och medlemmar som omfattas av individuella och kollektiva avtal med obligatorisk anslutning som tecknats med institutionen (11). |
| --- | --- |

—

Kollektiva avtal med obligatorisk anslutning:

Sådana avtal måste motsvara 120 000 personer eller en viss minsta andel (som fastställs genom förordning) på mellan 90 och 95 procent av samtliga försäkringstagare och medlemmar som omfattas av individuella och kollektiva avtal med obligatorisk anslutning som tecknats med institutionen (11).

| (20) | Slutligen måste en institution för att kunna utnyttja systemet uppfylla minst ett av följande villkor:






  — | Institutionen anpassar taxan eller avgifterna efter försäkringstagarnas eller medlemmarnas sociala situation. |
| --- | --- | --- |

(20)

Slutligen måste en institution för att kunna utnyttja systemet uppfylla minst ett av följande villkor:

—

Institutionen anpassar taxan eller avgifterna efter försäkringstagarnas eller medlemmarnas sociala situation.

| — | Medlemmar eller försäkringstagare som får bidrag till köp av tilläggssjukförsäkring (12) utgör minst mellan 3 och 6 procent av de medlemmar eller försäkringstagare som omfattas av individuella och kollektiva sjukförsäkringsavtal med frivillig anslutning som tecknats med institutionen (13). |
| --- | --- |

—

Medlemmar eller försäkringstagare som får bidrag till köp av tilläggssjukförsäkring (12) utgör minst mellan 3 och 6 procent av de medlemmar eller försäkringstagare som omfattas av individuella och kollektiva sjukförsäkringsavtal med frivillig anslutning som tecknats med institutionen (13).

| — | Personer som är 65 år eller äldre utgör minst mellan 15 och 20 procent av de medlemmar eller försäkringstagare som omfattas av sjukförsäkringsavtal som tecknats med institutionen (14). |
| --- | --- |

—

Personer som är 65 år eller äldre utgör minst mellan 15 och 20 procent av de medlemmar eller försäkringstagare som omfattas av sjukförsäkringsavtal som tecknats med institutionen (14).

| — | Personer yngre än 25 år utgör minst mellan 28 och 35 procent av förmånstagarna enligt sjukförsäkringsavtal som tecknats med institutionen (15). |
| --- | --- |

—

Personer yngre än 25 år utgör minst mellan 28 och 35 procent av förmånstagarna enligt sjukförsäkringsavtal som tecknats med institutionen (15).

| (21) | Enligt de franska myndigheterna innebär den sistnämnda gruppen av kriterier en avgiftsutjämning eller en riskspridning över generationsgränserna samt förverkligandet av en miniminivå av verklig solidaritet. Syftet med kriterierna uppges vara att främja ingåendet av solidariska och ansvarstagande avtal samt att se till att hela befolkningen får täckning, i synnerhet genom att andelen ungdomar och äldre personer – två grupper som har särskilt svårt att få tillgång till (tilläggs)sjukförsäkring på grund av sina begränsade tillgångar (ungdomar) eller den potentiella kostnad som de motsvarar (äldre) – blir betydande. |
| --- | --- |

(21)

Enligt de franska myndigheterna innebär den sistnämnda gruppen av kriterier en avgiftsutjämning eller en riskspridning över generationsgränserna samt förverkligandet av en miniminivå av verklig solidaritet. Syftet med kriterierna uppges vara att främja ingåendet av solidariska och ansvarstagande avtal samt att se till att hela befolkningen får täckning, i synnerhet genom att andelen ungdomar och äldre personer – två grupper som har särskilt svårt att få tillgång till (tilläggs)sjukförsäkring på grund av sina begränsade tillgångar (ungdomar) eller den potentiella kostnad som de motsvarar (äldre) – blir betydande.

| (22) | Reglerna innebär också krav på att dessa kriterier ska bedömas på koncernnivå i förhållande till den skattepliktiga verksamheten i Frankrike. Syftet med den bestämmelsen sägs vara att undvika att reglerna kringgås eller att det vidtas åtgärder som medför att risker av de aktuella typerna koncentreras till vissa strukturer som skapats särskilt för det ändamålet, något som skulle motverka riskspridningsmålet. |
| --- | --- |

(22)

Reglerna innebär också krav på att dessa kriterier ska bedömas på koncernnivå i förhållande till den skattepliktiga verksamheten i Frankrike. Syftet med den bestämmelsen sägs vara att undvika att reglerna kringgås eller att det vidtas åtgärder som medför att risker av de aktuella typerna koncentreras till vissa strukturer som skapats särskilt för det ändamålet, något som skulle motverka riskspridningsmålet.

| (23) | Enligt de franska myndigheterna är det samlade syftet med dessa villkor att förmå försäkringsinstitutionerna att ingå fler avtal av den aktuella typen, bidra till strävan efter universell grund- och tilläggssjukförsäkring och erbjuda hela befolkningen tilläggssjukförsäkring på reglerade avgiftsvillkor. Målgruppen är i synnerhet personer som på grund av sitt hälsotillstånd eller sin ekonomi inte kan få sådan försäkring på individuell basis. |
| --- | --- |

(23)

Enligt de franska myndigheterna är det samlade syftet med dessa villkor att förmå försäkringsinstitutionerna att ingå fler avtal av den aktuella typen, bidra till strävan efter universell grund- och tilläggssjukförsäkring och erbjuda hela befolkningen tilläggssjukförsäkring på reglerade avgiftsvillkor. Målgruppen är i synnerhet personer som på grund av sitt hälsotillstånd eller sin ekonomi inte kan få sådan försäkring på individuell basis.

| (24) | Ikraftträdandet för dessa skatteregler, som ursprungligen var tänkt att ske den 1 januari 2008 med avseende på befrielsen från bolagsskatt och budgetåret 2010 med avseende på befrielsen från näringsskatt, har senarelagts till den 1 januari 2012 respektive budgetåret 2013 i avvaktan på kommissionens godkännande av de berörda systemen. |
| --- | --- |

(24)

Ikraftträdandet för dessa skatteregler, som ursprungligen var tänkt att ske den 1 januari 2008 med avseende på befrielsen från bolagsskatt och budgetåret 2010 med avseende på befrielsen från näringsskatt, har senarelagts till den 1 januari 2012 respektive budgetåret 2013 i avvaktan på kommissionens godkännande av de berörda systemen.

| (25) | Syftet med den andra uppsättningen skatteregler är att försäkringsinstitutioner ska kunna göra skatteavdrag på anslagen till utjämningsreserver avseende vissa kollektiva tilläggsförsäkringsavtal (artikel 39 quinquies GD i CGI) utöver vad som är tillåtet enligt de allmänna reglerna (artikel 39 quinquies GB i CGI) för sådana reserver. |
| --- | --- |

(25)

Syftet med den andra uppsättningen skatteregler är att försäkringsinstitutioner ska kunna göra skatteavdrag på anslagen till utjämningsreserver avseende vissa kollektiva tilläggsförsäkringsavtal (artikel 39 quinquies GD i CGI) utöver vad som är tillåtet enligt de allmänna reglerna (artikel 39 quinquies GB i CGI) för sådana reserver.

| (26) | Föreskrifter om upprättandet av tekniska utjämningsreserver (16) finns i bokförings- och tillsynsreglerna för försäkringsinstitutioner. Enligt artikel 30 i rådets direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (17) definieras ”utjämningsavsättning” på följande sätt: ”Utjämningsavsättningen skall omfatta belopp som har avsatts i enlighet med rättsliga eller administrativa krav på utjämning av variationerna i skadefrekvens mellan åren eller för att täcka speciella risker.”. |
| --- | --- |

(26)

Föreskrifter om upprättandet av tekniska utjämningsreserver (16) finns i bokförings- och tillsynsreglerna för försäkringsinstitutioner. Enligt artikel 30 i rådets direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (17) definieras ”utjämningsavsättning” på följande sätt: ”Utjämningsavsättningen skall omfatta belopp som har avsatts i enlighet med rättsliga eller administrativa krav på utjämning av variationerna i skadefrekvens mellan åren eller för att täcka speciella risker.”.

| (27) | I det aktuella fallet är utjämningsreserverna avsedda att göra det möjligt att hantera variationer i skadefrekvens i samband med kollektiva försäkringar avseende dödsfall och kroppsskada (invaliditet eller handikapp). Sådana resultatvariationer (från ett verksamhetsår till nästa) hänger enligt uppgift samman med förhållandet mellan faktiska ersättningsbelopp enligt ingångna försäkringsavtal och de antaganden om beloppen för sådana ersättningar som gjordes då premierna fastställdes. Reserverna gör det möjligt att jämna ut det tekniska resultatet för verksamheten så att man kan hantera de betydande variationer i skadefrekvensen som kan komma att konstateras i efterhand. |
| --- | --- |

(27)

I det aktuella fallet är utjämningsreserverna avsedda att göra det möjligt att hantera variationer i skadefrekvens i samband med kollektiva försäkringar avseende dödsfall och kroppsskada (invaliditet eller handikapp). Sådana resultatvariationer (från ett verksamhetsår till nästa) hänger enligt uppgift samman med förhållandet mellan faktiska ersättningsbelopp enligt ingångna försäkringsavtal och de antaganden om beloppen för sådana ersättningar som gjordes då premierna fastställdes. Reserverna gör det möjligt att jämna ut det tekniska resultatet för verksamheten så att man kan hantera de betydande variationer i skadefrekvensen som kan komma att konstateras i efterhand.

| (28) | Enligt de franska myndigheterna är de nya utjämningsreserver som avses i artikel 39 quinquies GD i CGI avsedda att bidra till det allmänna målet att utveckla och förbättra försäkringsinstitutionernas utbud av trygghetsförsäkringar som tecknas inom ramen för ett särskilt förfarande där en försäkringsinstitution utses. De försäkringar som berörs är kollektiva tilläggsförsäkringar som ingås enligt kollektivavtal för en eller flera yrkeskategorier, enligt bolagsspecifika avtal eller enligt beslut av arbetsgivare, och där försäkringsinstitutionen utses av arbetsmarknadsparterna. En utsedd försäkringsinstitution måste följa de avtalsvillkor som arbetsmarknadsparterna förhandlat fram (18) (bland annat i fråga om anpassning av taxor). Ett beslut om att utse försäkringsinstitution gäller i högst fem år, varefter det måste ske en omprövning av den utsedda försäkringsinstitutionen. Avtal med en bestämmelse om att utse försäkringsinstitution som ingåtts på branschnivå genom överenskommelse mellan arbetsmarknadsparterna blir alltid föremål för ett utvidgningsdekret som utfärdas av socialförsäkringsministern. Ett sådant dekret innebär att avtalet enligt lag är tillämpligt på alla löntagare och före detta löntagare i branschen och dessas anhöriga (oavsett hälsotillstånd och ålder) samt att deras arbetsgivare måste underteckna avtalet och ansluta sig till den utsedda institutionen. (19) |
| --- | --- |

(28)

Enligt de franska myndigheterna är de nya utjämningsreserver som avses i artikel 39 quinquies GD i CGI avsedda att bidra till det allmänna målet att utveckla och förbättra försäkringsinstitutionernas utbud av trygghetsförsäkringar som tecknas inom ramen för ett särskilt förfarande där en försäkringsinstitution utses. De försäkringar som berörs är kollektiva tilläggsförsäkringar som ingås enligt kollektivavtal för en eller flera yrkeskategorier, enligt bolagsspecifika avtal eller enligt beslut av arbetsgivare, och där försäkringsinstitutionen utses av arbetsmarknadsparterna. En utsedd försäkringsinstitution måste följa de avtalsvillkor som arbetsmarknadsparterna förhandlat fram (18) (bland annat i fråga om anpassning av taxor). Ett beslut om att utse försäkringsinstitution gäller i högst fem år, varefter det måste ske en omprövning av den utsedda försäkringsinstitutionen. Avtal med en bestämmelse om att utse försäkringsinstitution som ingåtts på branschnivå genom överenskommelse mellan arbetsmarknadsparterna blir alltid föremål för ett utvidgningsdekret som utfärdas av socialförsäkringsministern. Ett sådant dekret innebär att avtalet enligt lag är tillämpligt på alla löntagare och före detta löntagare i branschen och dessas anhöriga (oavsett hälsotillstånd och ålder) samt att deras arbetsgivare måste underteckna avtalet och ansluta sig till den utsedda institutionen. (19)

| (29) | Enligt de franska myndigheterna ger systemet med utsedd försäkringsinstitution möjlighet att dels få bättre försäkringsförmåner för lägre avgifter från de utsedda försäkringsinstitutionerna, dels ge alla löntagare i en viss bransch tillgång till samma försäkringsförmåner oavsett storleken på det företag där de arbetar. Systemet innebär också att de närmare omständigheterna för riskspridningen och för valet av försäkringsinstitution ses över med jämna mellanrum. |
| --- | --- |

(29)

Enligt de franska myndigheterna ger systemet med utsedd försäkringsinstitution möjlighet att dels få bättre försäkringsförmåner för lägre avgifter från de utsedda försäkringsinstitutionerna, dels ge alla löntagare i en viss bransch tillgång till samma försäkringsförmåner oavsett storleken på det företag där de arbetar. Systemet innebär också att de närmare omständigheterna för riskspridningen och för valet av försäkringsinstitution ses över med jämna mellanrum.

| (30) | Vidare ska denna åtgärd enligt uppgift gynna de enskilda konsumenterna genom att medge en bättre reglering av avgifterna och kvaliteten på de förmåner som erbjuds i samband med allvarliga händelser som invaliditet, handikapp och dödsfall, vilka får väsentliga sociala och ekonomiska konsekvenser för den försäkrade eller dennes familj (ytterligare utgifter, förlorad inkomst, utanförskap m.m.). |
| --- | --- |

(30)

Vidare ska denna åtgärd enligt uppgift gynna de enskilda konsumenterna genom att medge en bättre reglering av avgifterna och kvaliteten på de förmåner som erbjuds i samband med allvarliga händelser som invaliditet, handikapp och dödsfall, vilka får väsentliga sociala och ekonomiska konsekvenser för den försäkrade eller dennes familj (ytterligare utgifter, förlorad inkomst, utanförskap m.m.).

| (31) | Närmare bestämt syftar reglerna om avdrag för utjämningsreserver avseende försäkringar rörande dödsfall, invaliditet och handikapp inom ramen för ett förfarande för att utse försäkringsinstitution till att den utsedda försäkringsinstitutionen ska få möjlighet






  — | att hantera underskott för sådana avtal, i förhållande till det medelvärde som ursprungligen fastställdes, vilka kan orsakas av variation i skadefrekvens (belopp och antal) eller förskjutning av riskerna (ändring av de faktauppgifter som låg till grund för det ursprungliga fastställandet av avgifterna), och |
| --- | --- | --- |

(31)

Närmare bestämt syftar reglerna om avdrag för utjämningsreserver avseende försäkringar rörande dödsfall, invaliditet och handikapp inom ramen för ett förfarande för att utse försäkringsinstitution till att den utsedda försäkringsinstitutionen ska få möjlighet

—

att hantera underskott för sådana avtal, i förhållande till det medelvärde som ursprungligen fastställdes, vilka kan orsakas av variation i skadefrekvens (belopp och antal) eller förskjutning av riskerna (ändring av de faktauppgifter som låg till grund för det ursprungliga fastställandet av avgifterna), och

| — | att förbättra sitt eget kapital och sin solvensmarginal. |
| --- | --- |

—

att förbättra sitt eget kapital och sin solvensmarginal.

| (32) | I praktiken får det årliga anslaget till reserverna dras av upp till beloppet för det tekniska resultatet (20) för de berörda verksamheterna. De sammanlagda reserverna får inte överstiga 130 procent av totalbeloppet för avgifterna avseende samtliga dessa verksamheter under verksamhetsåret. Vid utnyttjande av reserverade medel för att kompensera tekniska förluster under ett verksamhetsår återförs de äldsta reserverna först. |
| --- | --- |

(32)

I praktiken får det årliga anslaget till reserverna dras av upp till beloppet för det tekniska resultatet (20) för de berörda verksamheterna. De sammanlagda reserverna får inte överstiga 130 procent av totalbeloppet för avgifterna avseende samtliga dessa verksamheter under verksamhetsåret. Vid utnyttjande av reserverade medel för att kompensera tekniska förluster under ett verksamhetsår återförs de äldsta reserverna först.

| (33) | Årliga anslag till reserverna som efter tio år inte utnyttjats överförs till en särskild skattebefriad reserv. Beloppet för denna särskilda reserv får inte överstiga 70 procent av totalbeloppet för avgifterna avseende samtliga berörda verksamheter under verksamhetsåret. Överskottsanslag överförs till det skattepliktiga resultatet tio år efter det att de bokförts. |
| --- | --- |

(33)

Årliga anslag till reserverna som efter tio år inte utnyttjats överförs till en särskild skattebefriad reserv. Beloppet för denna särskilda reserv får inte överstiga 70 procent av totalbeloppet för avgifterna avseende samtliga berörda verksamheter under verksamhetsåret. Överskottsanslag överförs till det skattepliktiga resultatet tio år efter det att de bokförts.

| (34) | Enligt de allmänna rättsreglerna (artikel 39 quinquies GB i CGI) får försäkrings- och återförsäkringsbolag för närvarande upprätta skattebefriade utjämningsreserver avseende gruppförsäkring rörande dödsfall, handikapp och invaliditet inom följande gränser:






  — | Det årliga anslaget till reserverna får vara högst 75 procent av den tekniska vinsten för de berörda avtalen. |
| --- | --- | --- |

(34)

Enligt de allmänna rättsreglerna (artikel 39 quinquies GB i CGI) får försäkrings- och återförsäkringsbolag för närvarande upprätta skattebefriade utjämningsreserver avseende gruppförsäkring rörande dödsfall, handikapp och invaliditet inom följande gränser:

—

Det årliga anslaget till reserverna får vara högst 75 procent av den tekniska vinsten för de berörda avtalen.

| — | Totalbeloppet för reserverna får inte överstiga en viss andel av avgiftsbeloppet för de berörda avtalen under verksamhetsåret; denna andel varierar mellan 23 och 100 procent beroende på antalet försäkrade. |
| --- | --- |

—

Totalbeloppet för reserverna får inte överstiga en viss andel av avgiftsbeloppet för de berörda avtalen under verksamhetsåret; denna andel varierar mellan 23 och 100 procent beroende på antalet försäkrade.

Vid utnyttjande av reserverade medel för att kompensera tekniska förluster under ett verksamhetsår återförs de äldsta reserverna först. Reserver som inte kunnat utnyttjas efter tio år överförs till det skattepliktiga resultatet.

III.   SKÄL TILL ATT DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET INLEDDES

| (35) | I sitt beslut av den 13 november 2007 om att formellt inleda en granskning uttryckte kommissionen tvivel om tillämpningen av artikel 107.2 a i EUF-fördraget på de båda berörda beskattningsåtgärderna (21). |
| --- | --- |

(35)

I sitt beslut av den 13 november 2007 om att formellt inleda en granskning uttryckte kommissionen tvivel om tillämpningen av artikel 107.2 a i EUF-fördraget på de båda berörda beskattningsåtgärderna (21).

| (36) | När det gällde den första åtgärden (befrielse från bolags- och näringsskatt i samband med förvaltning av solidariska och ansvarstagande avtal) ansåg kommissionen att Frankrike inte hade visat att stödet i sin helhet skulle komma att överföras till de enskilda konsumenterna. |
| --- | --- |

(36)

När det gällde den första åtgärden (befrielse från bolags- och näringsskatt i samband med förvaltning av solidariska och ansvarstagande avtal) ansåg kommissionen att Frankrike inte hade visat att stödet i sin helhet skulle komma att överföras till de enskilda konsumenterna.

| (37) | Dessutom ifrågasatte kommissionen huruvida villkoret om icke-diskriminering med avseende på varornas ursprung verkligen var uppfyllt med tanke på att det fanns vissa tröskelvärden för antalet (120 000/150 000) eller andelen (80/90 procent) solidariska och ansvarstagande avtal i de berörda försäkringsinstitutionernas sjukförsäkringsportföljer. |
| --- | --- |

(37)

Dessutom ifrågasatte kommissionen huruvida villkoret om icke-diskriminering med avseende på varornas ursprung verkligen var uppfyllt med tanke på att det fanns vissa tröskelvärden för antalet (120 000/150 000) eller andelen (80/90 procent) solidariska och ansvarstagande avtal i de berörda försäkringsinstitutionernas sjukförsäkringsportföljer.

| (38) | När det gällde den andra åtgärden (skatteavdrag på anslag till utjämningsreserver) ansåg kommissionen att inget av de tre villkoren för att artikel 107.2 a i EUF-fördraget ska vara tillämplig föreföll vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(38)

När det gällde den andra åtgärden (skatteavdrag på anslag till utjämningsreserver) ansåg kommissionen att inget av de tre villkoren för att artikel 107.2 a i EUF-fördraget ska vara tillämplig föreföll vara uppfyllt.

| (39) | Enligt kommissionen föreföll för det första åtgärdens sociala karaktär inte vara fullständigt belagd om man utgår från den etapp då försäkringsavtalet tecknas, dvs. innan de nämnda allvarliga händelserna har inträffat. |
| --- | --- |

(39)

Enligt kommissionen föreföll för det första åtgärdens sociala karaktär inte vara fullständigt belagd om man utgår från den etapp då försäkringsavtalet tecknas, dvs. innan de nämnda allvarliga händelserna har inträffat.

| (40) | För det andra föreföll det än mer hypotetiskt och slumpartat än för den föregående åtgärden att stödet verkligen skulle komma att överföras i sin helhet till konsumenten/den försäkrade. Dessutom skulle även arbetsgivarna kunna tänkas dra nytta av stödet eftersom även de bidrar till finansieringen av avtalen. |
| --- | --- |

(40)

För det andra föreföll det än mer hypotetiskt och slumpartat än för den föregående åtgärden att stödet verkligen skulle komma att överföras i sin helhet till konsumenten/den försäkrade. Dessutom skulle även arbetsgivarna kunna tänkas dra nytta av stödet eftersom även de bidrar till finansieringen av avtalen.

| (41) | För det tredje föreföll den rådande situationen på marknaden för avtal med utsedd försäkringsinstitution, nämligen en stark koncentration till pensionsinstitutionerna, i praktiken kunna leda till diskriminering till förmån för dessa institutioner. |
| --- | --- |

(41)

För det tredje föreföll den rådande situationen på marknaden för avtal med utsedd försäkringsinstitution, nämligen en stark koncentration till pensionsinstitutionerna, i praktiken kunna leda till diskriminering till förmån för dessa institutioner.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (42) | Efter offentliggörandet av beslutet om att inleda granskningen har kommissionen erhållit kommentarer från den nationella sammanslutningen för ömsesidiga försäkringsbolag i Frankrike (FNMF, Fédération Nationale de la Mutualité Française), den franska sammanslutningen för försäkringsbolag (FFSA, Fédération Française des Sociétés d’Assurance), det tekniska centret för pensionsinstitutioner (CTIP, Centre technique des Institutions de prévoyance), den nationella områdesövergripande sammanslutningen för privata verksamheter och organisationer på hälsoområdet och det sociala området (UNIOPSS, Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux), den nationella sammanslutningen för kvinnoföreningar för cancerscreening (Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers), sammanslutningen för konsumentorganisationer (UFC – Que choisir, Union Fédérale des Consommateurs – Que choisir) och en anonym tredje part. |
| --- | --- |

(42)

Efter offentliggörandet av beslutet om att inleda granskningen har kommissionen erhållit kommentarer från den nationella sammanslutningen för ömsesidiga försäkringsbolag i Frankrike (FNMF, Fédération Nationale de la Mutualité Française), den franska sammanslutningen för försäkringsbolag (FFSA, Fédération Française des Sociétés d’Assurance), det tekniska centret för pensionsinstitutioner (CTIP, Centre technique des Institutions de prévoyance), den nationella områdesövergripande sammanslutningen för privata verksamheter och organisationer på hälsoområdet och det sociala området (UNIOPSS, Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux), den nationella sammanslutningen för kvinnoföreningar för cancerscreening (Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers), sammanslutningen för konsumentorganisationer (UFC – Que choisir, Union Fédérale des Consommateurs – Que choisir) och en anonym tredje part.

| (43) | Majoriteten av de berörda ser positivt på de båda skatteåtgärderna i fråga, och deras kommentarer ligger till stor del i linje med de argument som de franska myndigheterna har framfört. De framhåller att det råder hård konkurrens på marknaden för tilläggssjukförsäkring och att likviditeten på denna marknad är utmärkt. Vidare understryker de att syftet med de försäkringar som de båda åtgärderna berör är att kompensera tillkortakommanden hos det obligatoriska sjukförsäkringssystemet. Genom att skapa skattemässiga incitament som alla aktörer inom tilläggssjukförsäkring lätt kan komma i åtnjutande av, sägs de franska myndigheterna kunna skapa förutsättningar för att öka den ekonomiska attraktiviteten hos ett segment bestående av personer som annars i fråga om riskprofil eller köpkraft är mindre intressanta. |
| --- | --- |

(43)

Majoriteten av de berörda ser positivt på de båda skatteåtgärderna i fråga, och deras kommentarer ligger till stor del i linje med de argument som de franska myndigheterna har framfört. De framhåller att det råder hård konkurrens på marknaden för tilläggssjukförsäkring och att likviditeten på denna marknad är utmärkt. Vidare understryker de att syftet med de försäkringar som de båda åtgärderna berör är att kompensera tillkortakommanden hos det obligatoriska sjukförsäkringssystemet. Genom att skapa skattemässiga incitament som alla aktörer inom tilläggssjukförsäkring lätt kan komma i åtnjutande av, sägs de franska myndigheterna kunna skapa förutsättningar för att öka den ekonomiska attraktiviteten hos ett segment bestående av personer som annars i fråga om riskprofil eller köpkraft är mindre intressanta.

| (44) | När det gäller den första åtgärden (skattebefrielse för solidariska och ansvarstagande avtal) hyser FFSA dock oro över att tröskelvärdena är alltför höga och att detta uppenbart skulle gynna de aktörer som redan bedriver en omfattande verksamhet på marknaden. FFSA förstår visserligen principen med ett tröskelvärde för att undvika att situationen blir så komplicerad att den inte kan hanteras, men man anser att tröskelvärdet absolut inte får ligga på en sådan nivå att det hindrar beviljandet av stödet. Vidare anser FFSA att kriterierna i fråga om omfattade grupper (andel personer under 25 år, pensionärer osv.) medför att urvalet av stödmottagare sker på ett sätt som saknar egentligt berättigande mot bakgrund av det uppgivna syftet. Dessa kriterier kommer enligt FFSA att gynna de ömsesidiga försäkringsbolag som är homogena till följd av att möjligheten att utnyttja deras tjänster är förbehållen personer som uppfyller vissa villkor eller har vissa yrken, vilket betyder att de ömsesidiga försäkringsbolag som tvärtom är öppna för alla skulle missgynnas. Dessutom skulle kriterierna kunna skapa en skillnad i behandlingen av försäkringstagare. |
| --- | --- |

(44)

När det gäller den första åtgärden (skattebefrielse för solidariska och ansvarstagande avtal) hyser FFSA dock oro över att tröskelvärdena är alltför höga och att detta uppenbart skulle gynna de aktörer som redan bedriver en omfattande verksamhet på marknaden. FFSA förstår visserligen principen med ett tröskelvärde för att undvika att situationen blir så komplicerad att den inte kan hanteras, men man anser att tröskelvärdet absolut inte får ligga på en sådan nivå att det hindrar beviljandet av stödet. Vidare anser FFSA att kriterierna i fråga om omfattade grupper (andel personer under 25 år, pensionärer osv.) medför att urvalet av stödmottagare sker på ett sätt som saknar egentligt berättigande mot bakgrund av det uppgivna syftet. Dessa kriterier kommer enligt FFSA att gynna de ömsesidiga försäkringsbolag som är homogena till följd av att möjligheten att utnyttja deras tjänster är förbehållen personer som uppfyller vissa villkor eller har vissa yrken, vilket betyder att de ömsesidiga försäkringsbolag som tvärtom är öppna för alla skulle missgynnas. Dessutom skulle kriterierna kunna skapa en skillnad i behandlingen av försäkringstagare.

| (45) | CTIP påpekar att försäkringsinstitutioner för att kunna erbjuda tjänster av hög kvalitet måste göra avsevärda investeringar, vilka måste kunna fördelas över tillräckligt stora grupper av försäkrade. Detta förklarar enligt CTIP tröskelvärdena. |
| --- | --- |

(45)

CTIP påpekar att försäkringsinstitutioner för att kunna erbjuda tjänster av hög kvalitet måste göra avsevärda investeringar, vilka måste kunna fördelas över tillräckligt stora grupper av försäkrade. Detta förklarar enligt CTIP tröskelvärdena.

| (46) | Dessutom hänvisar CTIP till att försäkringsbolag inom EU är skyldiga att ha en viss solvensmarginal. Om hela den tekniska vinsten kom de försäkrade till godo, skulle solvenskraven inte vara uppfyllda. Därför är det enligt CTIP inte underligt att åtminstone en del av de förmåner som stödet innebär används till att helt eller delvis täcka den höjning av solvenskravet som sker varje år. |
| --- | --- |

(46)

Dessutom hänvisar CTIP till att försäkringsbolag inom EU är skyldiga att ha en viss solvensmarginal. Om hela den tekniska vinsten kom de försäkrade till godo, skulle solvenskraven inte vara uppfyllda. Därför är det enligt CTIP inte underligt att åtminstone en del av de förmåner som stödet innebär används till att helt eller delvis täcka den höjning av solvenskravet som sker varje år.

| (47) | I övrigt framhåller CTIP att det framgår av domstolens rättspraxis att avtalsbaserade yrkesspecifika system på grund av sin beskaffenhet och sitt syfte inte omfattas av EU:s konkurrensregler (22). Sådana system kan dessutom inte beröras av skatt på näringsverksamhet eftersom det handlar om försäkringar som är avsedda att kompensera tillkortakommanden hos det obligatoriska sjukförsäkringssystemet och som bygger på kollektivavtal. |
| --- | --- |

(47)

I övrigt framhåller CTIP att det framgår av domstolens rättspraxis att avtalsbaserade yrkesspecifika system på grund av sin beskaffenhet och sitt syfte inte omfattas av EU:s konkurrensregler (22). Sådana system kan dessutom inte beröras av skatt på näringsverksamhet eftersom det handlar om försäkringar som är avsedda att kompensera tillkortakommanden hos det obligatoriska sjukförsäkringssystemet och som bygger på kollektivavtal.

| (48) | Även FNMF hävdar att den första åtgärden är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. FNMF anför härvidlag för det första att stödet är avsett att underlätta utvecklingen av täckningen för en solidarisk och ansvarstagande tilläggssjukförsäkring i enlighet med villkor som inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Syftet med åtgärden är enligt FNMF att kompensera ett tillkortakommande hos marknaden som tenderar att ge upphov till en uppdelning mellan olika grupper eftersom marknaden inte gör det möjligt att på ett effektivt sätt säkerställa det övergripande välbefinnandet för grupper som inte är lönsamma. För det andra är stödet enligt FNMF nödvändigt och proportionerligt eftersom de system som funnits tidigare inte gjort det möjligt att uppnå det eftersträvade målet. |
| --- | --- |

(48)

Även FNMF hävdar att den första åtgärden är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. FNMF anför härvidlag för det första att stödet är avsett att underlätta utvecklingen av täckningen för en solidarisk och ansvarstagande tilläggssjukförsäkring i enlighet med villkor som inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Syftet med åtgärden är enligt FNMF att kompensera ett tillkortakommande hos marknaden som tenderar att ge upphov till en uppdelning mellan olika grupper eftersom marknaden inte gör det möjligt att på ett effektivt sätt säkerställa det övergripande välbefinnandet för grupper som inte är lönsamma. För det andra är stödet enligt FNMF nödvändigt och proportionerligt eftersom de system som funnits tidigare inte gjort det möjligt att uppnå det eftersträvade målet.

| (49) | En anonym tredje part understryker att franska staten har otillräckliga kunskaper och statistiska uppgifter om den ekonomiska och finansiella situationen för de företag som är verksamma på marknaden för tilläggssjukförsäkring. Detta gör det enligt vederbörande helt omöjligt att göra en objektiv analys av situationen. |
| --- | --- |

(49)

En anonym tredje part understryker att franska staten har otillräckliga kunskaper och statistiska uppgifter om den ekonomiska och finansiella situationen för de företag som är verksamma på marknaden för tilläggssjukförsäkring. Detta gör det enligt vederbörande helt omöjligt att göra en objektiv analys av situationen.

| (50) | Samma anonyma tredje part hänvisar till vinstmarginalutvecklingen mellan 2001 och 2007 för företagen i sektorn. Medan de berörda företagens omsättning ska ha ökat med 50 procent under den perioden, ska deras ersättningskostnader bara ha ökat med 35 procent. Således ska bruttorörelsemarginalerna ha ökat med 15 procent på sex år. |
| --- | --- |

(50)

Samma anonyma tredje part hänvisar till vinstmarginalutvecklingen mellan 2001 och 2007 för företagen i sektorn. Medan de berörda företagens omsättning ska ha ökat med 50 procent under den perioden, ska deras ersättningskostnader bara ha ökat med 35 procent. Således ska bruttorörelsemarginalerna ha ökat med 15 procent på sex år.

| (51) | När det gäller den andra åtgärden (utjämningsreserver) anser FFSA att det inte finns något som berättigar att skattereglerna ska vara mer fördelaktiga för avtal med utsedd försäkringsinstitution än för gruppavtal för företag som täcker samma risker. Både tanken bakom upprättandet av reserverna och de berörda riskerna är desamma, med en större riskspridning och därmed större begränsning av riskernas storlek när det gäller avtal med utsedd försäkringsinstitution. Dessutom skulle åtgärden i praktiken vara förbehållen pensionsinstitutionerna. Även om det juridiskt sett står arbetsmarknadsparterna fritt att välja försäkringsinstitution, är den utsedda institutionen i praktiken i så gott som alla avtal av denna typ nämligen den pensionsinstitution som skapats på arbetsmarknadsparternas initiativ. |
| --- | --- |

(51)

När det gäller den andra åtgärden (utjämningsreserver) anser FFSA att det inte finns något som berättigar att skattereglerna ska vara mer fördelaktiga för avtal med utsedd försäkringsinstitution än för gruppavtal för företag som täcker samma risker. Både tanken bakom upprättandet av reserverna och de berörda riskerna är desamma, med en större riskspridning och därmed större begränsning av riskernas storlek när det gäller avtal med utsedd försäkringsinstitution. Dessutom skulle åtgärden i praktiken vara förbehållen pensionsinstitutionerna. Även om det juridiskt sett står arbetsmarknadsparterna fritt att välja försäkringsinstitution, är den utsedda institutionen i praktiken i så gott som alla avtal av denna typ nämligen den pensionsinstitution som skapats på arbetsmarknadsparternas initiativ.

| (52) | CTIP anser det normalt att arbetsmarknadsparterna har tenderat att välja att skapa en pensionsinstitution som de sedan kan förvalta själva. |
| --- | --- |

(52)

CTIP anser det normalt att arbetsmarknadsparterna har tenderat att välja att skapa en pensionsinstitution som de sedan kan förvalta själva.

| (53) | I övrigt erinrar CTIP om de krav som utsedda försäkringsinstitutioner måste efterleva:






  — | Bestämmelserna i kollektivavtalet (förmåner, taxor, uppräkningsklausuler, bibehållande av rättigheterna vid ekonomiska svårigheter osv.) måste efterlevas strikt. |
| --- | --- | --- |

(53)

I övrigt erinrar CTIP om de krav som utsedda försäkringsinstitutioner måste efterleva:

—

Bestämmelserna i kollektivavtalet (förmåner, taxor, uppräkningsklausuler, bibehållande av rättigheterna vid ekonomiska svårigheter osv.) måste efterlevas strikt.

| — | Försäkringsförmånerna får inte upphävas tillfälligt ens vid utebliven betalning. |
| --- | --- |

—

Försäkringsförmånerna får inte upphävas tillfälligt ens vid utebliven betalning.

| — | Alla företag inom avtalets tillämpningsområde måste erbjudas försäkring. |
| --- | --- |

—

Alla företag inom avtalets tillämpningsområde måste erbjudas försäkring.

| — | Taxorna måste jämnas ut över konjunkturcyklerna i den berörda branschen så att taxehöjningarna sätts i relation till ekonomiska kriser som drabbar en yrkesgrupp. |
| --- | --- |

—

Taxorna måste jämnas ut över konjunkturcyklerna i den berörda branschen så att taxehöjningarna sätts i relation till ekonomiska kriser som drabbar en yrkesgrupp.

| (54) | CTIP anser vidare att avtalsbaserade system för kompletterande sociala trygghetsåtgärder utgör lön till löntagare och därmed inte kan bli föremål för skatt på näringsverksamhet. Därför bör reglerna om ytterligare avdragsrätt för utjämningsreserver inte anses utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(54)

CTIP anser vidare att avtalsbaserade system för kompletterande sociala trygghetsåtgärder utgör lön till löntagare och därmed inte kan bli föremål för skatt på näringsverksamhet. Därför bör reglerna om ytterligare avdragsrätt för utjämningsreserver inte anses utgöra statligt stöd.

| (55) | CTIP hävdar också, i likhet med FNMF, att den andra åtgärden är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget och anför därvidlag att åtgärden i fråga är avsedd att underlätta utvecklingen av marknaden för trygghetsförsäkringar och inte kommer att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(55)

CTIP hävdar också, i likhet med FNMF, att den andra åtgärden är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget och anför därvidlag att åtgärden i fråga är avsedd att underlätta utvecklingen av marknaden för trygghetsförsäkringar och inte kommer att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (56) | CTIP hänvisar vidare till domstolens dom i målet Albany (23) och framhåller därvidlag att avtalsbaserade sociala trygghetsåtgärder med obligatorisk anslutning har en funktion av allmänt ekonomiskt intresse. Om verksamheten i samband med avtalsbaserade sociala trygghetssystem förvaltade av en försäkringsinstitution gjordes till föremål för skatt på näringsverksamhet, skulle detta motverka uppfyllandet av den funktion av allmänt ekonomiskt intresse som försäkringsinstitutionerna tilldelats. |
| --- | --- |

(56)

CTIP hänvisar vidare till domstolens dom i målet Albany (23) och framhåller därvidlag att avtalsbaserade sociala trygghetsåtgärder med obligatorisk anslutning har en funktion av allmänt ekonomiskt intresse. Om verksamheten i samband med avtalsbaserade sociala trygghetssystem förvaltade av en försäkringsinstitution gjordes till föremål för skatt på näringsverksamhet, skulle detta motverka uppfyllandet av den funktion av allmänt ekonomiskt intresse som försäkringsinstitutionerna tilldelats.

V.   KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE

| (57) | När det gäller huruvida stödet kommer de enskilda konsumenterna till del, framhåller de franska myndigheterna att detta kommer att säkerställas genom den konkurrens som råder på marknaden för tilläggssjukförsäkring och genom de besparingar som åtgärden i sig medför. |
| --- | --- |

(57)

När det gäller huruvida stödet kommer de enskilda konsumenterna till del, framhåller de franska myndigheterna att detta kommer att säkerställas genom den konkurrens som råder på marknaden för tilläggssjukförsäkring och genom de besparingar som åtgärden i sig medför.

| (58) | Enligt uppgift finns det inte bara ett stort antal aktörer på marknaden (24) utan även ett stort antal återförsäljare av varierande slag (allmänna försäkringsagenter, mäklare, anställda hos försäkringsinstitutioner, direktförsäljning via Internet m.m.). Att konkurrens verkligen råder inom branschen garanteras dessutom av en särskild myndighet, Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (ACAM). |
| --- | --- |

(58)

Enligt uppgift finns det inte bara ett stort antal aktörer på marknaden (24) utan även ett stort antal återförsäljare av varierande slag (allmänna försäkringsagenter, mäklare, anställda hos försäkringsinstitutioner, direktförsäljning via Internet m.m.). Att konkurrens verkligen råder inom branschen garanteras dessutom av en särskild myndighet, Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (ACAM).

| (59) | Marknadsmekanismerna ska således garantera att de förmåner som stödet innebär verkligen kommer konsumenterna till del i form av att kostnaden för den försäkrade blir lägre utan att det är nödvändigt att skapa något obligatoriskt system för att fördela skattenedsättningen. Vidare garanterar de besparingar som åtgärden i sig själv innebär att förmånerna gynnar de konsumentgrupper som på grund av sin ålder eller sina tillgångar inte haft möjlighet att teckna tilläggssjukförsäkring. |
| --- | --- |

(59)

Marknadsmekanismerna ska således garantera att de förmåner som stödet innebär verkligen kommer konsumenterna till del i form av att kostnaden för den försäkrade blir lägre utan att det är nödvändigt att skapa något obligatoriskt system för att fördela skattenedsättningen. Vidare garanterar de besparingar som åtgärden i sig själv innebär att förmånerna gynnar de konsumentgrupper som på grund av sin ålder eller sina tillgångar inte haft möjlighet att teckna tilläggssjukförsäkring.

| (60) | När det gäller frågan om en eventuell diskriminering till förmån för vissa institutioner påpekar Frankrike att tröskelvärdena ger försäkringsinstitutionerna incitament att sprida ”dåliga risker” kopplade till de berörda personernas ålder eller tillgångar över sina försäkringsportföljer. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller frågan om en eventuell diskriminering till förmån för vissa institutioner påpekar Frankrike att tröskelvärdena ger försäkringsinstitutionerna incitament att sprida ”dåliga risker” kopplade till de berörda personernas ålder eller tillgångar över sina försäkringsportföljer.

| (61) | En otillräcklig andel eller ett otillräckligt antal solidariska och ansvarstagande avtal betyder att det inte är möjligt att uppnå detta riskspridningsmål, och utan sådana tröskelvärden skulle de planerade skattebefrielserna enbart innebära en oplanerad vinst för de berörda institutionerna. Konkurrensen i sig (utan tröskelvärden) skulle nämligen enbart medföra att de skattemässiga förmånerna kom slutkonsumenterna till del medan försäkringsinstitutionerna skulle kunna behålla sina marknadsandelar, utan att täckningsgraden ökade. De dubbla tröskelvärdena (procentandel eller absolut antal) är därmed en nödvändig komponent för att täckningsgraden i befolkningsgrupper som för närvarande saknar täckning ska kunna höjas. |
| --- | --- |

(61)

En otillräcklig andel eller ett otillräckligt antal solidariska och ansvarstagande avtal betyder att det inte är möjligt att uppnå detta riskspridningsmål, och utan sådana tröskelvärden skulle de planerade skattebefrielserna enbart innebära en oplanerad vinst för de berörda institutionerna. Konkurrensen i sig (utan tröskelvärden) skulle nämligen enbart medföra att de skattemässiga förmånerna kom slutkonsumenterna till del medan försäkringsinstitutionerna skulle kunna behålla sina marknadsandelar, utan att täckningsgraden ökade. De dubbla tröskelvärdena (procentandel eller absolut antal) är därmed en nödvändig komponent för att täckningsgraden i befolkningsgrupper som för närvarande saknar täckning ska kunna höjas.

| (62) | Att skapa skattemässiga incitament som gynnar dessa befolkningsgrupper är att betrakta som en solidaritetshandling på nationell nivå mot bakgrund av att kostnaden för att teckna tilläggssjukförsäkring ständigt ökar. |
| --- | --- |

(62)

Att skapa skattemässiga incitament som gynnar dessa befolkningsgrupper är att betrakta som en solidaritetshandling på nationell nivå mot bakgrund av att kostnaden för att teckna tilläggssjukförsäkring ständigt ökar.

| (63) | De franska myndigheterna framhåller till att börja med att skattereglerna inte i sin helhet är att betrakta som stöd. Det som bör betecknas som statligt stöd är i själva verket bara den del av reglerna som inte är berättigad mot bakgrund av de särskilda egenskaperna hos den berörda försäkringsverksamheten när det gäller tillsynsreglerna. |
| --- | --- |

(63)

De franska myndigheterna framhåller till att börja med att skattereglerna inte i sin helhet är att betrakta som stöd. Det som bör betecknas som statligt stöd är i själva verket bara den del av reglerna som inte är berättigad mot bakgrund av de särskilda egenskaperna hos den berörda försäkringsverksamheten när det gäller tillsynsreglerna.

| (64) | De särskilda egenskaperna hos avtal med utsedd försäkringsinstitution, med koppling till de stränga kraven i fråga om taxor, riskurval och förvaltning, gör sådana avtal särskilt känsliga för en oförutsedd utveckling av skadefrekvensen i förhållande till de ursprungliga kalkylerna, något som gör det fullständigt berättigat att ha regler för reserver som innebär en särskilt hög grad av försiktighet. |
| --- | --- |

(64)

De särskilda egenskaperna hos avtal med utsedd försäkringsinstitution, med koppling till de stränga kraven i fråga om taxor, riskurval och förvaltning, gör sådana avtal särskilt känsliga för en oförutsedd utveckling av skadefrekvensen i förhållande till de ursprungliga kalkylerna, något som gör det fullständigt berättigat att ha regler för reserver som innebär en särskilt hög grad av försiktighet.

| (65) | För det första rör de risker som omfattas av avtal med utsedd försäkringsinstitution inom ramen för branschvisa kollektivavtal en grupp människor som har specifik koppling till en verksamhetssektor och som därmed är särskilt känsliga för konjunkturutvecklingen i den sektorn. För att långsiktigt hantera konjunkturcyklerna måste de utsedda försäkringsinstitutionerna därför jämna ut resultaten över en längre period. |
| --- | --- |

(65)

För det första rör de risker som omfattas av avtal med utsedd försäkringsinstitution inom ramen för branschvisa kollektivavtal en grupp människor som har specifik koppling till en verksamhetssektor och som därmed är särskilt känsliga för konjunkturutvecklingen i den sektorn. För att långsiktigt hantera konjunkturcyklerna måste de utsedda försäkringsinstitutionerna därför jämna ut resultaten över en längre period.

| (66) | För det andra berör avtal med utsedd försäkringsinstitution baserade på företagsavtal med nödvändighet en begränsad grupp, något som ger stor variation i skadefrekvens och därmed berättigar högre reservnivåer. |
| --- | --- |

(66)

För det andra berör avtal med utsedd försäkringsinstitution baserade på företagsavtal med nödvändighet en begränsad grupp, något som ger stor variation i skadefrekvens och därmed berättigar högre reservnivåer.

| (67) | Ett skatteavdrag utöver vad som följer av de allmänna skattereglerna i artikel 39 quinquies i CGI – enligt anpassade och skärpta villkor – för anslag till sådana reserver skulle således vara berättigat av tillsynsskäl. |
| --- | --- |

(67)

Ett skatteavdrag utöver vad som följer av de allmänna skattereglerna i artikel 39 quinquies i CGI – enligt anpassade och skärpta villkor – för anslag till sådana reserver skulle således vara berättigat av tillsynsskäl.

| (68) | De franska myndigheterna påpekar dock att det är mycket svårt att exakt ange vilka avdragsnivåer som vore berättigade för sådana verksamheter eftersom det är tekniskt besvärligt att bedöma vad som är en ”normal” reservnivå för så specifika risker. De här aktuella övre avdragsgränserna för anslag till reserver har enligt de franska myndigheterna fastställts i samråd med representanter för professionen. |
| --- | --- |

(68)

De franska myndigheterna påpekar dock att det är mycket svårt att exakt ange vilka avdragsnivåer som vore berättigade för sådana verksamheter eftersom det är tekniskt besvärligt att bedöma vad som är en ”normal” reservnivå för så specifika risker. De här aktuella övre avdragsgränserna för anslag till reserver har enligt de franska myndigheterna fastställts i samråd med representanter för professionen.

| (69) | När det gäller stödets förenlighet med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget hävdar Frankrike att de tre villkor som där ställs upp alla är uppfyllda. När det gäller stödets sociala karaktär förtydligar Frankrike att kollektiva försäkringsavtal som förhandlas fram inom ramen för branschavtal garanterar en hög riskspridningsnivå och lägre premier än på marknaden för individuella försäkringsavtal samtidigt som de ger både löntagarna och dessas familjer tillgång till försäkringsförmåner på en hög nivå. |
| --- | --- |

(69)

När det gäller stödets förenlighet med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget hävdar Frankrike att de tre villkor som där ställs upp alla är uppfyllda. När det gäller stödets sociala karaktär förtydligar Frankrike att kollektiva försäkringsavtal som förhandlas fram inom ramen för branschavtal garanterar en hög riskspridningsnivå och lägre premier än på marknaden för individuella försäkringsavtal samtidigt som de ger både löntagarna och dessas familjer tillgång till försäkringsförmåner på en hög nivå.

| (70) | Som svar på kommissionens argument att åtgärdens sociala karaktär inte skulle vara fullständigt belagd om man utgår från den etapp då försäkringsavtalet tecknas, framhåller Frankrike att det enda sättet att uppnå det eftersträvade sociala syftet är att ge stödet innan risken förverkligas. |
| --- | --- |

(70)

Som svar på kommissionens argument att åtgärdens sociala karaktär inte skulle vara fullständigt belagd om man utgår från den etapp då försäkringsavtalet tecknas, framhåller Frankrike att det enda sättet att uppnå det eftersträvade sociala syftet är att ge stödet innan risken förverkligas.

| (71) | I fråga om hur stödet ska överföras till slutkonsumenten gör Frankrike till att börja med åtskillnad mellan kollektiva branschavtal och företagsavtal. När det gäller kollektiva branschavtal är det förvisso korrekt att pensionsinstitutionerna har en dominerande ställning, men det kommer att råda en ny och dynamisk situation på marknaden i och med att andra typer av försäkringsaktörer kommer att ägna den ett större intresse. Under alla omständigheter finns det en reell konkurrens mellan olika pensionsinstitutioner, något som i sig är tillräckligt för att garantera att stödet kommer den försäkrade till godo i största möjliga utsträckning. När det sedan gäller företagsavtal är konkurrensen mycket hård och det går inte att hävda att försäkringsinstitutionerna skulle åtnjuta någon form av monopol. |
| --- | --- |

(71)

I fråga om hur stödet ska överföras till slutkonsumenten gör Frankrike till att börja med åtskillnad mellan kollektiva branschavtal och företagsavtal. När det gäller kollektiva branschavtal är det förvisso korrekt att pensionsinstitutionerna har en dominerande ställning, men det kommer att råda en ny och dynamisk situation på marknaden i och med att andra typer av försäkringsaktörer kommer att ägna den ett större intresse. Under alla omständigheter finns det en reell konkurrens mellan olika pensionsinstitutioner, något som i sig är tillräckligt för att garantera att stödet kommer den försäkrade till godo i största möjliga utsträckning. När det sedan gäller företagsavtal är konkurrensen mycket hård och det går inte att hävda att försäkringsinstitutionerna skulle åtnjuta någon form av monopol.

| (72) | Enligt de franska myndigheterna kan man tillämpa samma resonemang när taxorna för ett företag sänks eller anpassas. Att arbetsgivaren bidrar till att finansiera försäkringen motsvarar nämligen ett lönetillägg för arbetstagaren/den försäkrade och innebär därmed en förmån för denne. |
| --- | --- |

(72)

Enligt de franska myndigheterna kan man tillämpa samma resonemang när taxorna för ett företag sänks eller anpassas. Att arbetsgivaren bidrar till att finansiera försäkringen motsvarar nämligen ett lönetillägg för arbetstagaren/den försäkrade och innebär därmed en förmån för denne.

| (73) | I fråga om förekomsten i praktiken av en diskriminering som skulle gynna pensionsinstitutionerna påpekar Frankrike att åtgärden behandlar alla aktörer oavsett slag på samma sätt. Marknaden för trygghetsförsäkringar utgör inte något monopol för pensionsinstitutionerna utan präglas redan i dagsläget av hård konkurrens mellan de främsta aktörerna. |
| --- | --- |

(73)

I fråga om förekomsten i praktiken av en diskriminering som skulle gynna pensionsinstitutionerna påpekar Frankrike att åtgärden behandlar alla aktörer oavsett slag på samma sätt. Marknaden för trygghetsförsäkringar utgör inte något monopol för pensionsinstitutionerna utan präglas redan i dagsläget av hård konkurrens mellan de främsta aktörerna.

| (74) | Frankrike erinrar även om att valet av försäkringsinstitution är arbetsgivarens och personalrepresentanternas ansvar. Denna valprocess kännetecknas av samma öppenhet och upphandlingsförhållanden som normalt råder på varje annan konkurrensutsatt marknad. Konkret begär man in anbud från flera försäkringsinstitutioner på grundval av kravspecifikationer som utarbetats av arbetsmarknadsparterna. |
| --- | --- |

(74)

Frankrike erinrar även om att valet av försäkringsinstitution är arbetsgivarens och personalrepresentanternas ansvar. Denna valprocess kännetecknas av samma öppenhet och upphandlingsförhållanden som normalt råder på varje annan konkurrensutsatt marknad. Konkret begär man in anbud från flera försäkringsinstitutioner på grundval av kravspecifikationer som utarbetats av arbetsmarknadsparterna.

| (75) | I övrigt menar Frankrike att åtgärden i fråga under alla omständigheter kan anses utgöra stöd enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget som är avsett att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter och som inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Det påvisade sociala syftet med stödet visar enligt Frankrike hur viktig utvecklingen av marknaden för trygghetsförsäkringar kommer att vara i framtiden. |
| --- | --- |

(75)

I övrigt menar Frankrike att åtgärden i fråga under alla omständigheter kan anses utgöra stöd enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget som är avsett att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter och som inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Det påvisade sociala syftet med stödet visar enligt Frankrike hur viktig utvecklingen av marknaden för trygghetsförsäkringar kommer att vara i framtiden.

| (76) | Syftet med att utarbeta trygghetsförsäkringsavtal med utsedd försäkringsinstitution är enligt de franska myndigheterna att få till stånd system för kompletterande sociala trygghetsåtgärder som är mer fördelaktiga för löntagarna och ger dessa ett bättre skydd samtidigt som arbetsmarknadsdialogen och arbetstagarnas medbestämmande främjas. |
| --- | --- |

(76)

Syftet med att utarbeta trygghetsförsäkringsavtal med utsedd försäkringsinstitution är enligt de franska myndigheterna att få till stånd system för kompletterande sociala trygghetsåtgärder som är mer fördelaktiga för löntagarna och ger dessa ett bättre skydd samtidigt som arbetsmarknadsdialogen och arbetstagarnas medbestämmande främjas.

| (77) | Slutligen tillägger Frankrike att tilläggsförsäkringstjänster på området trygghetsförsäkring inom ramen för ett förfarande för att utse försäkringsinstitution kan anses utgöra tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget, särskilt om anslutningen till systemet är obligatorisk och systemet förvaltas av paritetiskt sammansatta organ. |
| --- | --- |

(77)

Slutligen tillägger Frankrike att tilläggsförsäkringstjänster på området trygghetsförsäkring inom ramen för ett förfarande för att utse försäkringsinstitution kan anses utgöra tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget, särskilt om anslutningen till systemet är obligatorisk och systemet förvaltas av paritetiskt sammansatta organ.

| (78) | Ett kollektivavtal där försäkringsförmåner anges och en försäkringsinstitution utses kan göras obligatoriskt för samtliga löntagare, före detta löntagare och dessas anhöriga, vilket sker genom ett utvidgningsförfarande där den behöriga ministern utfärdar ett dekret (artiklarna L 911-3 och 911-4 i den franska sjukförsäkringslagen). Detta dekret bör betraktas som den rättsakt varigenom en medlemsstat ålägger ett företag en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

(78)

Ett kollektivavtal där försäkringsförmåner anges och en försäkringsinstitution utses kan göras obligatoriskt för samtliga löntagare, före detta löntagare och dessas anhöriga, vilket sker genom ett utvidgningsförfarande där den behöriga ministern utfärdar ett dekret (artiklarna L 911-3 och 911-4 i den franska sjukförsäkringslagen). Detta dekret bör betraktas som den rättsakt varigenom en medlemsstat ålägger ett företag en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster.

| (79) | Frankrike medger att beloppet för ersättningen (skattenedsättningen) för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse inte uppfyller villkoren enligt gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (25). Härvidlag anser Frankrike dock att dessa villkor inte är anpassade till de särskilda egenskaperna hos de berörda verksamheterna. Enligt Frankrike är ett system med skatteavdrag bättre anpassat för ändamålet och mer flexibelt än ett bidrag baserat på en detaljerad bedömning av de tilläggskostnader som förvaltningen av tjänsten ger upphov till. |
| --- | --- |

(79)

Frankrike medger att beloppet för ersättningen (skattenedsättningen) för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse inte uppfyller villkoren enligt gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (25). Härvidlag anser Frankrike dock att dessa villkor inte är anpassade till de särskilda egenskaperna hos de berörda verksamheterna. Enligt Frankrike är ett system med skatteavdrag bättre anpassat för ändamålet och mer flexibelt än ett bidrag baserat på en detaljerad bedömning av de tilläggskostnader som förvaltningen av tjänsten ger upphov till.

VI.   FRANKRIKES REAKTION PÅ KOMMENTARERNA FRÅN TREDJE PART

| (80) | De franska myndigheterna har tagit del av kommentarerna från tredje part och svarat mer specifikt på synpunkterna från FFSA. |
| --- | --- |

(80)

De franska myndigheterna har tagit del av kommentarerna från tredje part och svarat mer specifikt på synpunkterna från FFSA.

| (81) | När det gäller skattebefrielsen för solidariska och ansvarstagande försäkringsavtal påpekar de franska myndigheterna att försäkringsinstitutionernas portföljer har en homogen sammansättning, vilket innebär att andelen solidariska och ansvarstagande avtal i förhållande till övriga typer av sjukförsäkringsavtal i dagsläget är likvärdig för de tre övergripande kategorierna av försäkringsinstitutioner på denna marknad (bolag som regleras genom försäkringslagen, ömsesidiga försäkringsbolag som regleras genom lagen om ömsesidiga försäkringsbolag och pensionsinstitutioner som regleras genom sjukförsäkringslagen). |
| --- | --- |

(81)

När det gäller skattebefrielsen för solidariska och ansvarstagande försäkringsavtal påpekar de franska myndigheterna att försäkringsinstitutionernas portföljer har en homogen sammansättning, vilket innebär att andelen solidariska och ansvarstagande avtal i förhållande till övriga typer av sjukförsäkringsavtal i dagsläget är likvärdig för de tre övergripande kategorierna av försäkringsinstitutioner på denna marknad (bolag som regleras genom försäkringslagen, ömsesidiga försäkringsbolag som regleras genom lagen om ömsesidiga försäkringsbolag och pensionsinstitutioner som regleras genom sjukförsäkringslagen).

| (82) | När det gäller de nya utjämningsreserverna understryker Frankrike att möjligheten att ingå yrkesspecifika avtal med utsedd försäkringsinstitution är öppen för alla aktörer, både franska och utländska, som är verksamma på marknaden för tilläggsförsäkring på trygghetsförsäkringsområdet. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller de nya utjämningsreserverna understryker Frankrike att möjligheten att ingå yrkesspecifika avtal med utsedd försäkringsinstitution är öppen för alla aktörer, både franska och utländska, som är verksamma på marknaden för tilläggsförsäkring på trygghetsförsäkringsområdet.

| (83) | Avslutningsvis tillägger Frankrike att pensionsinstitutionerna inte åtnjuter något monopol och att stödet således inte ger upphov till någon förmån som innebär diskriminering. Att marknaden har konkurrensutsatts i långsam takt och stegvis har en historisk förklaring men innebär inte att den befintliga konkurrensen mellan olika pensionsinstitutioner kan ifrågasättas. Att pensionsinstitutionerna i högre grad har specialiserat sig inom denna sektor utgör inte en tillräcklig grund för att hävda att det skulle föreligga någon form av diskriminering. |
| --- | --- |

(83)

Avslutningsvis tillägger Frankrike att pensionsinstitutionerna inte åtnjuter något monopol och att stödet således inte ger upphov till någon förmån som innebär diskriminering. Att marknaden har konkurrensutsatts i långsam takt och stegvis har en historisk förklaring men innebär inte att den befintliga konkurrensen mellan olika pensionsinstitutioner kan ifrågasättas. Att pensionsinstitutionerna i högre grad har specialiserat sig inom denna sektor utgör inte en tillräcklig grund för att hävda att det skulle föreligga någon form av diskriminering.

VII.   KOMPLETTERANDE UPPLYSNINGAR SOM FRANKRIKE REDOVISAT EFTER DET ATT FÖRFARANDET TILLFÄLLIGT AVBRÖTS

| (84) | Under granskningens gång har kommissionen föreslagit Frankrike vissa sätt att göra stödordningarna förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(84)

Under granskningens gång har kommissionen föreslagit Frankrike vissa sätt att göra stödordningarna förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.2 i EUF-fördraget.

| (85) | När det gäller den första åtgärden (befrielse från bolags- och näringsskatt i samband med förvaltning av solidariska och ansvarstagande avtal) har kommissionen föreslagit följande:






  — | För uppfyllande av det andra kriteriet (att stödet verkligen ska överföras till konsumenterna) har Frankrike fått förslaget att hämta inspiration från det subventionssystem som kommissionen tidigare godkänt när det gäller tilläggssjukförsäkring för franska statstjänstemän (N 911/06), ett system med skattetillgodohavanden för enskilda konsumenter eller något annat system som gör det möjligt att garantera att stödet verkligen kommer konsumenterna till godo. |
| --- | --- | --- |

(85)

När det gäller den första åtgärden (befrielse från bolags- och näringsskatt i samband med förvaltning av solidariska och ansvarstagande avtal) har kommissionen föreslagit följande:

—

För uppfyllande av det andra kriteriet (att stödet verkligen ska överföras till konsumenterna) har Frankrike fått förslaget att hämta inspiration från det subventionssystem som kommissionen tidigare godkänt när det gäller tilläggssjukförsäkring för franska statstjänstemän (N 911/06), ett system med skattetillgodohavanden för enskilda konsumenter eller något annat system som gör det möjligt att garantera att stödet verkligen kommer konsumenterna till godo.

| — | För undvikande av diskriminering har de franska myndigheterna uppmanats att se över systemet med tröskelvärden. |
| --- | --- |

—

För undvikande av diskriminering har de franska myndigheterna uppmanats att se över systemet med tröskelvärden.

| (86) | Genom sin skrivelse av den 27 maj 2010 meddelade Frankrike emellertid att man hade beslutat att behålla det anmälda stödsystemet oförändrat och att man stod fast vid sin analys att de anmälda systemen var förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(86)

Genom sin skrivelse av den 27 maj 2010 meddelade Frankrike emellertid att man hade beslutat att behålla det anmälda stödsystemet oförändrat och att man stod fast vid sin analys att de anmälda systemen var förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget.

| (87) | I samma skrivelse tillade Frankrike att tilläggssjukförsäkringsavtal är en produkt som kan användas för att öka de försäkrades lojalitet så att de senare kan förmås att köpa mer lönsamma produkter, på samma sätt som livförsäkringsavtal. Av sådana kundlojalitetsskäl skulle det således finnas incitament för marknadsaktörerna att tillämpa attraktiva taxor. Om en försäkringsinstitution under sådana omständigheter beviljas en skattemässig förmån och låter denna få genomslag i nivån på de avgifter som dess försäkringstagare betalar, inverkar detta direkt på de taxor som institutionens konkurrenter tillämpar, vilket betyder att effekten kommer samtliga försäkrade till godo. |
| --- | --- |

(87)

I samma skrivelse tillade Frankrike att tilläggssjukförsäkringsavtal är en produkt som kan användas för att öka de försäkrades lojalitet så att de senare kan förmås att köpa mer lönsamma produkter, på samma sätt som livförsäkringsavtal. Av sådana kundlojalitetsskäl skulle det således finnas incitament för marknadsaktörerna att tillämpa attraktiva taxor. Om en försäkringsinstitution under sådana omständigheter beviljas en skattemässig förmån och låter denna få genomslag i nivån på de avgifter som dess försäkringstagare betalar, inverkar detta direkt på de taxor som institutionens konkurrenter tillämpar, vilket betyder att effekten kommer samtliga försäkrade till godo.

| (88) | När det gäller den andra åtgärden (ytterligare skatteavdragsrätt för utjämningsreserver) har kommissionen föreslagit Frankrike följande:






  — | För uppfyllande av det andra kriteriet (att stödet verkligen ska överföras till konsumenterna) har Frankrike fått förslaget att hämta inspiration från det subventionssystem som kommissionen tidigare godkänt när det gäller tilläggssjukförsäkring för franska statstjänstemän (N 911/06), ett system med skattetillgodohavanden för enskilda konsumenter eller något annat system som gör det möjligt att garantera att stödet verkligen kommer konsumenterna till godo. |
| --- | --- | --- |

(88)

När det gäller den andra åtgärden (ytterligare skatteavdragsrätt för utjämningsreserver) har kommissionen föreslagit Frankrike följande:

—

För uppfyllande av det andra kriteriet (att stödet verkligen ska överföras till konsumenterna) har Frankrike fått förslaget att hämta inspiration från det subventionssystem som kommissionen tidigare godkänt när det gäller tilläggssjukförsäkring för franska statstjänstemän (N 911/06), ett system med skattetillgodohavanden för enskilda konsumenter eller något annat system som gör det möjligt att garantera att stödet verkligen kommer konsumenterna till godo.

| — | För undvikande av diskriminering har de franska myndigheterna uppmanats att överväga att införa ett obligatoriskt och öppet upphandlingssystem för avtal med utsedd försäkringsinstitution. |
| --- | --- |

—

För undvikande av diskriminering har de franska myndigheterna uppmanats att överväga att införa ett obligatoriskt och öppet upphandlingssystem för avtal med utsedd försäkringsinstitution.

| (89) | Liksom för den första åtgärden har Frankrike emellertid beslutat att inte göra några ändringar i den anmälda stödordningen till förmån för utarbetande av kollektiv trygghetsförsäkring. |
| --- | --- |

(89)

Liksom för den första åtgärden har Frankrike emellertid beslutat att inte göra några ändringar i den anmälda stödordningen till förmån för utarbetande av kollektiv trygghetsförsäkring.

| (90) | I sin skrivelse av den 27 maj 2010 framhöll Frankrike på nytt att systemet med utsedd försäkringsinstitution innebär särskilt långtgående skyldigheter och hävdade att detta motiverade särskild försiktighet vid upprättandet av reserver. Därmed skulle åtgärden avseende utjämningsreserverna bara till mycket begränsad del kunna betraktas som statligt stöd och således skulle förenligheten med den inre marknaden bara behöva bedömas med avseende på denna begränsade del. |
| --- | --- |

(90)

I sin skrivelse av den 27 maj 2010 framhöll Frankrike på nytt att systemet med utsedd försäkringsinstitution innebär särskilt långtgående skyldigheter och hävdade att detta motiverade särskild försiktighet vid upprättandet av reserver. Därmed skulle åtgärden avseende utjämningsreserverna bara till mycket begränsad del kunna betraktas som statligt stöd och således skulle förenligheten med den inre marknaden bara behöva bedömas med avseende på denna begränsade del.

VIII.   BEDÖMNING AV STÖDET

VIII.1   Befrielse från bolags- och näringsskatt i samband med förvaltning av solidariska och ansvarstagande avtal

| (91) | Med hänvisning till domstolens dom i målet Albany (26) hävdar CTIP att avtalsbaserade yrkesspecifika system på grund av sin beskaffenhet och sitt syfte inte omfattas av gemenskapens konkurrensregler. |
| --- | --- |

(91)

Med hänvisning till domstolens dom i målet Albany (26) hävdar CTIP att avtalsbaserade yrkesspecifika system på grund av sin beskaffenhet och sitt syfte inte omfattas av gemenskapens konkurrensregler.

| (92) | Kommissionen noterar dock att den åtgärd som avses i den ovannämnda domen i huvudsak rör industriföretags rättsliga skyldighet att ansluta sig till en tjänstepensionsfond med ensamrätt. Härvidlag bör det observeras att skattebefrielsen för den första åtgärden även avser individuella avtal och frivilliga kollektiva avtal. Dessutom kan arbetsmarknadens parter välja om de ska ingå sådana obligatoriska kollektiva avtal som åtgärden avser eller inte; det finns ingen rättslig skyldighet att ingå sådana avtal eller att ansluta sig till en branschspecifik eller branschövergripande fond, vilket var fallet i målet Albany. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen noterar dock att den åtgärd som avses i den ovannämnda domen i huvudsak rör industriföretags rättsliga skyldighet att ansluta sig till en tjänstepensionsfond med ensamrätt. Härvidlag bör det observeras att skattebefrielsen för den första åtgärden även avser individuella avtal och frivilliga kollektiva avtal. Dessutom kan arbetsmarknadens parter välja om de ska ingå sådana obligatoriska kollektiva avtal som åtgärden avser eller inte; det finns ingen rättslig skyldighet att ingå sådana avtal eller att ansluta sig till en branschspecifik eller branschövergripande fond, vilket var fallet i målet Albany.

| (93) | Därefter bekräftar domstolen i sin dom att ordningar för skydd mot risker som kompletterar det lagstadgade obligatoriska sjukförsäkringssystemet – som till exempel den ordning som de franska myndigheterna anmält i det aktuella ärendet – omfattas av konkurrensreglerna och att de fonder som sådana ordningar består av är att betrakta som ”företag” i den mening som avses i artikel 101 och följande artiklar i EUF-fördraget (27). |
| --- | --- |

(93)

Därefter bekräftar domstolen i sin dom att ordningar för skydd mot risker som kompletterar det lagstadgade obligatoriska sjukförsäkringssystemet – som till exempel den ordning som de franska myndigheterna anmält i det aktuella ärendet – omfattas av konkurrensreglerna och att de fonder som sådana ordningar består av är att betrakta som ”företag” i den mening som avses i artikel 101 och följande artiklar i EUF-fördraget (27).

| (94) | Kommissionen anser därför att den ordning för skydd mot risker som den första åtgärden avser inte är undantagen från fördragets konkurrensregler, i synnerhet reglerna om förbud mot statligt stöd. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen anser därför att den ordning för skydd mot risker som den första åtgärden avser inte är undantagen från fördragets konkurrensregler, i synnerhet reglerna om förbud mot statligt stöd.

| (95) | Det obligatoriska franska sjukförsäkringssystemet ersätter bara en del av de försäkrades vårdkostnader. Tilläggssjukförsäkringarna står följaktligen för den del av dessa kostnader som det obligatoriska sjukförsäkringssystemet inte bekostar. |
| --- | --- |

(95)

Det obligatoriska franska sjukförsäkringssystemet ersätter bara en del av de försäkrades vårdkostnader. Tilläggssjukförsäkringarna står följaktligen för den del av dessa kostnader som det obligatoriska sjukförsäkringssystemet inte bekostar.

| (96) | På marknaden för tilläggssjukförsäkring finns det i huvudsak följande tre grupper av aktörer:






  — | Ömsesidiga försäkringsbolag och dessas sammanslutningar, vilka regleras genom lagen om ömsesidiga försäkringsbolag. |
| --- | --- | --- |

(96)

På marknaden för tilläggssjukförsäkring finns det i huvudsak följande tre grupper av aktörer:

—

Ömsesidiga försäkringsbolag och dessas sammanslutningar, vilka regleras genom lagen om ömsesidiga försäkringsbolag.

| — | Pensionsinstitutioner, vilka regleras genom sjukförsäkringslagen. |
| --- | --- |

—

Pensionsinstitutioner, vilka regleras genom sjukförsäkringslagen.

| — | Ordinära försäkringsbolag, vilka regleras genom försäkringslagen. |
| --- | --- |

—

Ordinära försäkringsbolag, vilka regleras genom försäkringslagen.

| (97) | Enligt en skrivelse från de franska myndigheterna av den 21 december 2007 utgörs de institutioner som är verksamma på marknaden för tilläggssjukförsäkring av 263 ordinära försäkringsbolag, 66 pensionsinstitutioner och 1 201 ömsesidiga försäkringsbolag. Vidare meddelar de franska myndigheterna att de 20 största aktörerna år 2006 inte stod för mer än 35 procent av marknaden, att ingen aktör hade en marknadsandel som översteg 4 procent och att 65 procent av marknaden utgjordes av aktörer med marknadsandelar på mindre än 1 procent (28). |
| --- | --- |

(97)

Enligt en skrivelse från de franska myndigheterna av den 21 december 2007 utgörs de institutioner som är verksamma på marknaden för tilläggssjukförsäkring av 263 ordinära försäkringsbolag, 66 pensionsinstitutioner och 1 201 ömsesidiga försäkringsbolag. Vidare meddelar de franska myndigheterna att de 20 största aktörerna år 2006 inte stod för mer än 35 procent av marknaden, att ingen aktör hade en marknadsandel som översteg 4 procent och att 65 procent av marknaden utgjordes av aktörer med marknadsandelar på mindre än 1 procent (28).

| (98) | Enligt officiell statistik som offentliggjordes 2009 var antalet aktörer på marknaden i slutet av 2008 emellertid bara 876 och hade dessutom minskat konstant sedan 2001 (med totalt 48 procent mellan 2001 och 2008) (29). Enligt denna statistik fanns det 748 ömsesidiga försäkringsbolag, 92 ordinära försäkringsbolag och 36 pensionsinstitutioner på marknaden i fråga. |
| --- | --- |

(98)

Enligt officiell statistik som offentliggjordes 2009 var antalet aktörer på marknaden i slutet av 2008 emellertid bara 876 och hade dessutom minskat konstant sedan 2001 (med totalt 48 procent mellan 2001 och 2008) (29). Enligt denna statistik fanns det 748 ömsesidiga försäkringsbolag, 92 ordinära försäkringsbolag och 36 pensionsinstitutioner på marknaden i fråga.

| (99) | Enligt en analys som den franska konkurrensmyndigheten Autorité de la Concurrence nyligen gjort, är de största aktörerna på marknaden för individuell tilläggssjukförsäkring det ömsesidiga försäkringsbolaget Mutuelle Générale de l’Éducation Nationale (MGEN) med en marknadsandel på 7,7 procent, det ömsesidiga försäkringsbolaget Groupama (30) med 6,7 procent av marknaden och det ordinära försäkringsbolaget Swiss Life med 4 procent av marknaden (31). |
| --- | --- |

(99)

Enligt en analys som den franska konkurrensmyndigheten Autorité de la Concurrence nyligen gjort, är de största aktörerna på marknaden för individuell tilläggssjukförsäkring det ömsesidiga försäkringsbolaget Mutuelle Générale de l’Éducation Nationale (MGEN) med en marknadsandel på 7,7 procent, det ömsesidiga försäkringsbolaget Groupama (30) med 6,7 procent av marknaden och det ordinära försäkringsbolaget Swiss Life med 4 procent av marknaden (31).

| (100) | På marknaden för kollektiv tilläggssjukförsäkring uppges de största aktörerna vara det ordinära försäkringsbolaget Axa med en marknadsandel på 17,51 procent, pensionsinstitutionskoncernen Malakoff-Médéric med 8,7 procent av marknaden och gruppen AG2R-La Mondiale-Prémalliance (32) med 6,9 procent av marknaden (33). |
| --- | --- |

(100)

På marknaden för kollektiv tilläggssjukförsäkring uppges de största aktörerna vara det ordinära försäkringsbolaget Axa med en marknadsandel på 17,51 procent, pensionsinstitutionskoncernen Malakoff-Médéric med 8,7 procent av marknaden och gruppen AG2R-La Mondiale-Prémalliance (32) med 6,9 procent av marknaden (33).

| (101) | Trots att önskemål därom framförts till de franska myndigheterna saknar kommissionen närmare upplysningar om strukturen hos marknaden för tilläggssjukförsäkring, exempelvis rörande grupperingar av ömsesidiga försäkringsbolag som regleras genom försäkringslagen, ömsesidiga försäkringsbolag och dessas sammanslutningar som regleras genom lagen om ömsesidiga försäkringsbolag samt pensionsinstitutioner. Dessutom har de franska myndigheterna trots att kommissionen framfört önskemål därom inte kunnat redovisa statistik enbart över solidariska och ansvarstagande avtal (vare sig på övergripande nivå eller för de olika kategorierna av marknadsaktörer). Statistiken i tabellerna i skälen 102 och 103 nedan avser därför hela marknaden för tilläggssjukförsäkring, alltså inbegripet avtal som inte uppfyller villkoren för att kunna omfattas av den anmälda åtgärden. I en rapport som den franska revisionsmyndigheten Cour des Comptes offentliggjorde 2008 (34) understryks det för övrigt att det finns betydande luckor i statistiken över tilläggsförsäkringar, både i fråga om antalet försäkrade, i fråga om dessas fördelning mellan de olika kategorierna av försäkringsinstitutioner och de olika typerna av avtal (individuella avtal, frivilliga kollektiva avtal och obligatoriska kollektiva avtal) och i fråga om beloppet för de utgifter som ersatts i olika hushålls- och inkomstkategorier. Att döma av analyser som gjorts av den nationella konkurrensmyndigheten förefaller den aktuella marknaden dock vara fragmenterad, till och med mycket fragmenterad när det gäller individuella avtal (35), vilka emellertid bara utgör en av de delmarknader som berörs av den första anmälda åtgärden. |
| --- | --- |

(101)

Trots att önskemål därom framförts till de franska myndigheterna saknar kommissionen närmare upplysningar om strukturen hos marknaden för tilläggssjukförsäkring, exempelvis rörande grupperingar av ömsesidiga försäkringsbolag som regleras genom försäkringslagen, ömsesidiga försäkringsbolag och dessas sammanslutningar som regleras genom lagen om ömsesidiga försäkringsbolag samt pensionsinstitutioner. Dessutom har de franska myndigheterna trots att kommissionen framfört önskemål därom inte kunnat redovisa statistik enbart över solidariska och ansvarstagande avtal (vare sig på övergripande nivå eller för de olika kategorierna av marknadsaktörer). Statistiken i tabellerna i skälen 102 och 103 nedan avser därför hela marknaden för tilläggssjukförsäkring, alltså inbegripet avtal som inte uppfyller villkoren för att kunna omfattas av den anmälda åtgärden. I en rapport som den franska revisionsmyndigheten Cour des Comptes offentliggjorde 2008 (34) understryks det för övrigt att det finns betydande luckor i statistiken över tilläggsförsäkringar, både i fråga om antalet försäkrade, i fråga om dessas fördelning mellan de olika kategorierna av försäkringsinstitutioner och de olika typerna av avtal (individuella avtal, frivilliga kollektiva avtal och obligatoriska kollektiva avtal) och i fråga om beloppet för de utgifter som ersatts i olika hushålls- och inkomstkategorier. Att döma av analyser som gjorts av den nationella konkurrensmyndigheten förefaller den aktuella marknaden dock vara fragmenterad, till och med mycket fragmenterad när det gäller individuella avtal (35), vilka emellertid bara utgör en av de delmarknader som berörs av den första anmälda åtgärden.

| (102) | Mellan 2001 och 2007 utvecklades denna sektor avsevärt, något som framgår av tabellen i slutet av detta skäl (36). Den sammanlagda omsättningen för dessa institutioner uppgick till 27,4 miljarder euro år 2007, en ökning med 55,8 procent jämfört med 2001, vilket innebär en genomsnittlig årlig tillväxttakt på 7,6 procent. Omsättningen 2008 ska enligt uppgift ha överstigit 29 miljarder euro och varit 6 procent högre än 2007 (37).

  Tilläggsförsäkringsinstitutionernas omsättningsutveckling, 2001–2007










  (miljarder euro) |
| --- | --- |
| | Ömsesidiga förs.bolag | Pensions- institutioner | Ordinära förs.bolag | Summa |
| 2001 | 10,6 | 3,3 | 3,7 | 17,6 |
| 2007 | 16,0 | 4,7 | 6,7 | 27,4 |
| 2001-2007 | +50,5 % | +43,15 % | +82,13 % | +55,8 % |

(102)

Mellan 2001 och 2007 utvecklades denna sektor avsevärt, något som framgår av tabellen i slutet av detta skäl (36). Den sammanlagda omsättningen för dessa institutioner uppgick till 27,4 miljarder euro år 2007, en ökning med 55,8 procent jämfört med 2001, vilket innebär en genomsnittlig årlig tillväxttakt på 7,6 procent. Omsättningen 2008 ska enligt uppgift ha överstigit 29 miljarder euro och varit 6 procent högre än 2007 (37).

Tilläggsförsäkringsinstitutionernas omsättningsutveckling, 2001–2007

(miljarder euro)

Ömsesidiga förs.bolag

Pensions- institutioner

Ordinära förs.bolag

Summa

2001

10,6

3,3

3,7

17,6

2007

16,0

4,7

6,7

27,4

2001-2007

+50,5 %

+43,15 %

+82,13 %

+55,8 %

| (103) | Enligt de sifferuppgifter som de franska myndigheterna redovisat ser fördelningen mellan individuella och kollektiva avtal ut på följande sätt (uppgifter avseende 2004): | Pensionsinstitutioner | Ömsesidiga förs.bolag | Ordinära förs.bolag |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kollektiva avtal | 38 % | 33 % | 29 % |
| Individuella avtal | 6 % | 67 % | 27 % |
| Kollektiva + individuella avtal | 18 % | 54 % | 28 % |

(103)

Enligt de sifferuppgifter som de franska myndigheterna redovisat ser fördelningen mellan individuella och kollektiva avtal ut på följande sätt (uppgifter avseende 2004):

Pensionsinstitutioner

Ömsesidiga förs.bolag

Ordinära förs.bolag

Kollektiva avtal

38 %

33 %

29 %

Individuella avtal

6 %

67 %

27 %

Kollektiva + individuella avtal

18 %

54 %

28 %

| (104) | De ömsesidiga försäkringsbolagen och dessas sammanslutningar ingår i huvudsak individuella avtal medan pensionsinstitutionerna huvudsakligen ingår avtal av kollektiv typ (företags- eller branschavtal). De ordinära försäkringsbolagen har en mer balanserad avtalsportfölj. |
| --- | --- |

(104)

De ömsesidiga försäkringsbolagen och dessas sammanslutningar ingår i huvudsak individuella avtal medan pensionsinstitutionerna huvudsakligen ingår avtal av kollektiv typ (företags- eller branschavtal). De ordinära försäkringsbolagen har en mer balanserad avtalsportfölj.

| (105) | Försäkringstäckningsgraden sett till hela befolkningen har för övrigt ökat avsevärt, från 84 procent 1996 till 92,8 procent 2006. Antalet försäkringstagare som omfattas av avtal med ömsesidiga bolag ligger mellan 32 miljoner och 38 miljoner medan 13 miljoner omfattas av avtal med ordinära försäkringsbolag och 11 miljoner av avtal med pensionsinstitutioner; till detta kommer också över 4 miljoner personer som kan utnyttja ”CMU-C”-fonden, vilken ger de sämst bemedlade en kostnadsfri tilläggssjukförsäkring. Detta betyder att det i dag torde vara mellan 7 och 8 procent av den franska befolkningen som inte omfattas av tilläggsförsäkring (38). |
| --- | --- |

(105)

Försäkringstäckningsgraden sett till hela befolkningen har för övrigt ökat avsevärt, från 84 procent 1996 till 92,8 procent 2006. Antalet försäkringstagare som omfattas av avtal med ömsesidiga bolag ligger mellan 32 miljoner och 38 miljoner medan 13 miljoner omfattas av avtal med ordinära försäkringsbolag och 11 miljoner av avtal med pensionsinstitutioner; till detta kommer också över 4 miljoner personer som kan utnyttja ”CMU-C”-fonden, vilken ger de sämst bemedlade en kostnadsfri tilläggssjukförsäkring. Detta betyder att det i dag torde vara mellan 7 och 8 procent av den franska befolkningen som inte omfattas av tilläggsförsäkring (38).

| (106) | Enligt artikel 107 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(106)

Enligt artikel 107 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (107) | För att en åtgärd ska kunna anses utgöra statligt stöd måste den således uppfylla samtliga följande villkor: 1. åtgärden måste ge upphov till en förmån, 2. med hjälp av statliga medel, 3. förmånen måste vara selektiv, och 4. åtgärden i fråga måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(107)

För att en åtgärd ska kunna anses utgöra statligt stöd måste den således uppfylla samtliga följande villkor: 1. åtgärden måste ge upphov till en förmån, 2. med hjälp av statliga medel, 3. förmånen måste vara selektiv, och 4. åtgärden i fråga måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (108) | Det råder inget tvivel om att en befrielse från eller nedsättning av bolags- och näringsskatt som eliminerar eller reducerar en kostnad som de berörda bolagen normalt skulle vara tvungna att betala ger upphov till en förmån för den som gynnas (39). Sådana skattebefrielser eller skattenedsättningar utgör således ekonomiska förmåner. |
| --- | --- |

(108)

Det råder inget tvivel om att en befrielse från eller nedsättning av bolags- och näringsskatt som eliminerar eller reducerar en kostnad som de berörda bolagen normalt skulle vara tvungna att betala ger upphov till en förmån för den som gynnas (39). Sådana skattebefrielser eller skattenedsättningar utgör således ekonomiska förmåner.

| (109) | När det gäller CTIP:s hänvisningar till en eventuell allmännyttig funktion noterar kommissionen att de villkor som domstolen slog fast i målet Altmark (40) (för att en ersättning inte ska anses utgöra stöd i vissa fall som inbegriper tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) inte är uppfyllda i det aktuella fallet (se bland annat punkt 144 nedan eftersom det tredje Altmark-villkoret avser avsaknad av överkompensation). Här föreligger således utan tvivel en ekonomisk förmån. |
| --- | --- |

(109)

När det gäller CTIP:s hänvisningar till en eventuell allmännyttig funktion noterar kommissionen att de villkor som domstolen slog fast i målet Altmark (40) (för att en ersättning inte ska anses utgöra stöd i vissa fall som inbegriper tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) inte är uppfyllda i det aktuella fallet (se bland annat punkt 144 nedan eftersom det tredje Altmark-villkoret avser avsaknad av överkompensation). Här föreligger således utan tvivel en ekonomisk förmån.

| (110) | Denna förmån beviljas av franska staten, som därigenom avstår från att uppbära skatteintäkter. Franska staten beviljar således förmånen med hjälp av statliga medel. |
| --- | --- |

(110)

Denna förmån beviljas av franska staten, som därigenom avstår från att uppbära skatteintäkter. Franska staten beviljar således förmånen med hjälp av statliga medel.

| (111) | Åtgärden är också selektiv till sin natur. Det selektiva i åtgärden härrör dels från dess begränsning till en enda ekonomisk sektor, nämligen försäkringssektorn, dels från dess begränsning inom denna sektor till en särskild typ av avtal (en delsektor). Härvidlag måste det inledningsvis konstateras att bolagsskatten är en skatt vars tillämpningsområde inbegriper alla bolag, oavsett verksamhetssektor. En befrielse från denna skatt som enbart gäller försäkringssektorn utgör således ett undantag från den allmänna bolagsskatteordningen som därmed specifikt gynnar vissa företag. Detsamma gäller undantaget från näringsskatten. Inom försäkringssektorn gynnar undantaget i fråga vidare produktionen av vissa sjukförsäkringsavtal, nämligen solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal. Åtgärden gynnar följaktligen de aktörer som ingått ”solidariska” avtal framför dem som ingått ”klassiska” avtal. |
| --- | --- |

(111)

Åtgärden är också selektiv till sin natur. Det selektiva i åtgärden härrör dels från dess begränsning till en enda ekonomisk sektor, nämligen försäkringssektorn, dels från dess begränsning inom denna sektor till en särskild typ av avtal (en delsektor). Härvidlag måste det inledningsvis konstateras att bolagsskatten är en skatt vars tillämpningsområde inbegriper alla bolag, oavsett verksamhetssektor. En befrielse från denna skatt som enbart gäller försäkringssektorn utgör således ett undantag från den allmänna bolagsskatteordningen som därmed specifikt gynnar vissa företag. Detsamma gäller undantaget från näringsskatten. Inom försäkringssektorn gynnar undantaget i fråga vidare produktionen av vissa sjukförsäkringsavtal, nämligen solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal. Åtgärden gynnar följaktligen de aktörer som ingått ”solidariska” avtal framför dem som ingått ”klassiska” avtal.

| (112) | Utöver det faktum att försäkringssektorn är föremål för handel inom EU finns det avslutningsvis även anledning att erinra om den omständigheten att när en medlemsstat beviljar stöd till ett företag, kan detta företags inhemska verksamhet till följd av stödet komma att upprätthållas eller öka, något som kan medföra att företag i andra medlemsstater får sämre möjligheter att ta sig in på marknaden i den första medlemsstaten (41). |
| --- | --- |

(112)

Utöver det faktum att försäkringssektorn är föremål för handel inom EU finns det avslutningsvis även anledning att erinra om den omständigheten att när en medlemsstat beviljar stöd till ett företag, kan detta företags inhemska verksamhet till följd av stödet komma att upprätthållas eller öka, något som kan medföra att företag i andra medlemsstater får sämre möjligheter att ta sig in på marknaden i den första medlemsstaten (41).

| (113) | Därmed stärks de stödmottagande företagens ställning i handeln inom EU. Denna åtgärd kan således skapa konkurrenssnedvridningar och påverka handeln inom EU. |
| --- | --- |

(113)

Därmed stärks de stödmottagande företagens ställning i handeln inom EU. Denna åtgärd kan således skapa konkurrenssnedvridningar och påverka handeln inom EU.

| (114) | Därför måste man dra slutsatsen att den första åtgärden faktiskt utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Frankrike bestrider inte detta. |
| --- | --- |

(114)

Därför måste man dra slutsatsen att den första åtgärden faktiskt utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Frankrike bestrider inte detta.

| (115) | Eftersom den anmälda åtgärden utgör statligt stöd finns det anledning att analysera om den är förenlig med den inre marknaden. De franska myndigheterna anser att åtgärden i fråga utgör statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(115)

Eftersom den anmälda åtgärden utgör statligt stöd finns det anledning att analysera om den är förenlig med den inre marknaden. De franska myndigheterna anser att åtgärden i fråga utgör statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget.

| (116) | Artikel 107.2 a i EUF-fördraget har följande lydelse: ”Förenligt med den inre marknaden är a) stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, under förutsättning att stödet ges utan diskriminering med avseende på varornas ursprung”. |
| --- | --- |

(116)

Artikel 107.2 a i EUF-fördraget har följande lydelse: ”Förenligt med den inre marknaden är a) stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, under förutsättning att stödet ges utan diskriminering med avseende på varornas ursprung”.

| (117) | En statlig stödåtgärd är förenlig med den inre marknaden enligt denna bestämmelse om följande tre villkor alla är uppfyllda:






  1. | Stödet har social karaktär. |
| --- | --- | --- |

(117)

En statlig stödåtgärd är förenlig med den inre marknaden enligt denna bestämmelse om följande tre villkor alla är uppfyllda:

1.

Stödet har social karaktär.

| 2. | Stödet ges till enskilda konsumenter. |
| --- | --- |

2.

Stödet ges till enskilda konsumenter.

| 3. | Stödet ges utan diskriminering med avseende på varans ursprung. |
| --- | --- |

3.

Stödet ges utan diskriminering med avseende på varans ursprung.

| (118) | Här finns det till att börja med anledning att påpeka att artikel 107.2 i EUF-fördraget, eftersom den innebär ett undantag från den princip om förbud mot statligt stöd som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget, bör tolkas restriktivt (42). |
| --- | --- |

(118)

Här finns det till att börja med anledning att påpeka att artikel 107.2 i EUF-fördraget, eftersom den innebär ett undantag från den princip om förbud mot statligt stöd som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget, bör tolkas restriktivt (42).

| (119) | När det mer specifikt gäller tillämpningen av artikel 107.2 a i EUF-fördraget bör det dock noteras att kommissionens beslutspraxis inte utesluter att stöd ges till en mellanhand som åtar sig att se till att stödet kommer de enskilda konsumenterna till godo (43). I så fall måste det system som används dock garantera att stödet verkligen kommer slutkonsumenten till godo. |
| --- | --- |

(119)

När det mer specifikt gäller tillämpningen av artikel 107.2 a i EUF-fördraget bör det dock noteras att kommissionens beslutspraxis inte utesluter att stöd ges till en mellanhand som åtar sig att se till att stödet kommer de enskilda konsumenterna till godo (43). I så fall måste det system som används dock garantera att stödet verkligen kommer slutkonsumenten till godo.

| (120) | Kommissionen bedömer det som styrkt att åtgärden har social karaktär (första kriteriet) eftersom den är avsedd att skapa möjligheter att teckna tilläggssjukförsäkring för personer som på grund av sin ålder, sitt hälsotillstånd eller sina tillgångar har svårt att göra detta. I artikel 207 i CGI anges det nämligen kriterier av social karaktär som försäkringsinstitutionerna måste uppfylla för att kunna utnyttja åtgärden (44). Enligt dessa kriterier ska vissa utsatta grupper, bland annat låginkomsttagare och äldre personer, stå för en viss minsta andel av de berörda institutionernas försäkringsportföljer. Det preliminära förslag till dekret som de franska myndigheterna redovisat, där det anges vissa regler för taxejustering utifrån försäkringstagarnas sociala situation (45), bekräftar också att åtgärden har social karaktär i och med att den är avsedd att gynna utsatta grupper. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen bedömer det som styrkt att åtgärden har social karaktär (första kriteriet) eftersom den är avsedd att skapa möjligheter att teckna tilläggssjukförsäkring för personer som på grund av sin ålder, sitt hälsotillstånd eller sina tillgångar har svårt att göra detta. I artikel 207 i CGI anges det nämligen kriterier av social karaktär som försäkringsinstitutionerna måste uppfylla för att kunna utnyttja åtgärden (44). Enligt dessa kriterier ska vissa utsatta grupper, bland annat låginkomsttagare och äldre personer, stå för en viss minsta andel av de berörda institutionernas försäkringsportföljer. Det preliminära förslag till dekret som de franska myndigheterna redovisat, där det anges vissa regler för taxejustering utifrån försäkringstagarnas sociala situation (45), bekräftar också att åtgärden har social karaktär i och med att den är avsedd att gynna utsatta grupper.

| (121) | Däremot har kommissionens granskning av åtgärden inte gett någon grund för att anse att stödet verkligen skulle gynna de enskilda konsumenterna (andra kriteriet). |
| --- | --- |

(121)

Däremot har kommissionens granskning av åtgärden inte gett någon grund för att anse att stödet verkligen skulle gynna de enskilda konsumenterna (andra kriteriet).

| (122) | Stöd som ges till företagen gynnar enligt de franska myndigheterna indirekt de enskilda konsumenterna. Den hårda konkurrensen på marknaden för tilläggssjukförsäkring sägs garantera att stöd som erhålls av företagen överförs till konsumenterna genom fastställandet av de premier som konsumenterna ska betala. |
| --- | --- |

(122)

Stöd som ges till företagen gynnar enligt de franska myndigheterna indirekt de enskilda konsumenterna. Den hårda konkurrensen på marknaden för tilläggssjukförsäkring sägs garantera att stöd som erhålls av företagen överförs till konsumenterna genom fastställandet av de premier som konsumenterna ska betala.

| (123) | Härvidlag bör det noteras att kommissionen tidigare har funnit att den befrielse från skatt på solidariska sjukförsäkringsavtal som tillämpas av Frankrike utgör stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget (46). I det fallet rådde det dock inget tvivel om att skattebefrielsen i första hand gynnade de enskilda konsumenterna, som i praktiken fick bära den börda som skatten innebar. Skattebeloppet utgjorde nämligen en del av premiebeloppet och skattebefrielsen för solidariska avtal medförde en motsvarande sänkning av premierna. |
| --- | --- |

(123)

Härvidlag bör det noteras att kommissionen tidigare har funnit att den befrielse från skatt på solidariska sjukförsäkringsavtal som tillämpas av Frankrike utgör stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget (46). I det fallet rådde det dock inget tvivel om att skattebefrielsen i första hand gynnade de enskilda konsumenterna, som i praktiken fick bära den börda som skatten innebar. Skattebeloppet utgjorde nämligen en del av premiebeloppet och skattebefrielsen för solidariska avtal medförde en motsvarande sänkning av premierna.

| (124) | I det aktuella fallet ges stödet inte genom en indirekt skattebefrielse som står i proportion till de premier som de försäkrade ska betala utan genom en befrielse från bolagsskatten som baseras på försäkringsinstitutionens vinst med anknytning till samtliga försäkringstagare som ingått ett solidariskt och ansvarstagande avtal. |
| --- | --- |

(124)

I det aktuella fallet ges stödet inte genom en indirekt skattebefrielse som står i proportion till de premier som de försäkrade ska betala utan genom en befrielse från bolagsskatten som baseras på försäkringsinstitutionens vinst med anknytning till samtliga försäkringstagare som ingått ett solidariskt och ansvarstagande avtal.

| (125) | Att befrielsen från bolagsskatt verkligen kommer slutkonsumenten till godo är åtminstone osäkert. Kommissionen saknar information som visar att bolagsskatten (och befrielsen från denna) verkligen överförs till de enskilda konsumenterna på den berörda marknaden. Dessutom visade en rapport från den franska revisionsmyndigheten nyligen att vinstmarginalerna i sjukförsäkringssektorn hade ökat högst avsevärt under de senaste åren (från 12 procent 2003 till 23 procent 2007) (47). Mot bakgrund av denna avsevärda vinstökning är det svårt att tro att det skulle finnas någon marknadsmekanism som kan garantera att befrielsen från bolagsskatt verkligen kommer slutkonsumenterna till godo. |
| --- | --- |

(125)

Att befrielsen från bolagsskatt verkligen kommer slutkonsumenten till godo är åtminstone osäkert. Kommissionen saknar information som visar att bolagsskatten (och befrielsen från denna) verkligen överförs till de enskilda konsumenterna på den berörda marknaden. Dessutom visade en rapport från den franska revisionsmyndigheten nyligen att vinstmarginalerna i sjukförsäkringssektorn hade ökat högst avsevärt under de senaste åren (från 12 procent 2003 till 23 procent 2007) (47). Mot bakgrund av denna avsevärda vinstökning är det svårt att tro att det skulle finnas någon marknadsmekanism som kan garantera att befrielsen från bolagsskatt verkligen kommer slutkonsumenterna till godo.

| (126) | CTIP påpekar för övrigt att försäkringsinstitutionerna bör reservera en del av vinsten för att kunna fullgöra sina solvensrelaterade skyldigheter och att det därför inte är underligt om åtminstone en del av den förmån som stödet innebär används till att helt eller delvis täcka den höjning av solvenskravet som sker varje år. Detta argument får anses tyda på att åtgärden skulle leda till en ökning av försäkringsinstitutionernas vinster snarare än till en minskning av de priser som konsumenterna betalar för att få skydd mot de berörda riskerna. |
| --- | --- |

(126)

CTIP påpekar för övrigt att försäkringsinstitutionerna bör reservera en del av vinsten för att kunna fullgöra sina solvensrelaterade skyldigheter och att det därför inte är underligt om åtminstone en del av den förmån som stödet innebär används till att helt eller delvis täcka den höjning av solvenskravet som sker varje år. Detta argument får anses tyda på att åtgärden skulle leda till en ökning av försäkringsinstitutionernas vinster snarare än till en minskning av de priser som konsumenterna betalar för att få skydd mot de berörda riskerna.

| (127) | Slutligen kan kommissionens bedömning inte ifrågasättas med hänvisning till Frankrikes argument att avtal om tilläggssjukförsäkring är en produkt som försäkringsinstitutionerna använder för att öka sina kunders lojalitet och att dessa institutioner därför skulle ha incitament att tillämpa attraktiva taxor. Här bör det erinras om kravet enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget att den förmån som ett stöd innebär i praktiken ska komma enskilda konsumenter till godo. Enbart förekomsten av ett incitament att låta en del av förmånen komma slutkonsumenterna till godo räcker således inte för att uppfylla kravet på att konsumenterna verkligen ska komma i åtnjutande av förmånen. |
| --- | --- |

(127)

Slutligen kan kommissionens bedömning inte ifrågasättas med hänvisning till Frankrikes argument att avtal om tilläggssjukförsäkring är en produkt som försäkringsinstitutionerna använder för att öka sina kunders lojalitet och att dessa institutioner därför skulle ha incitament att tillämpa attraktiva taxor. Här bör det erinras om kravet enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget att den förmån som ett stöd innebär i praktiken ska komma enskilda konsumenter till godo. Enbart förekomsten av ett incitament att låta en del av förmånen komma slutkonsumenterna till godo räcker således inte för att uppfylla kravet på att konsumenterna verkligen ska komma i åtnjutande av förmånen.

| (128) | Kommissionen finner därför att åtgärden inte garanterar att förmånen verkligen överförs till de enskilda konsumenterna i enlighet med kravet i artikel 107.2 a i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen finner därför att åtgärden inte garanterar att förmånen verkligen överförs till de enskilda konsumenterna i enlighet med kravet i artikel 107.2 a i EUF-fördraget.

| (129) | Kommissionens utredning visar också att villkoret om avsaknad av diskriminering med avseende på varans ursprung (tredje kriteriet) inte heller är uppfyllt. För att kontrollera om detta villkor är uppfyllt måste man undersöka om konsumenterna gynnas av stödet oavsett vilken ekonomisk aktör som tillhandahåller den vara eller tjänst som kan leda till att den sociala målsättning som den berörda medlemsstaten åberopat uppnås samt att det inte finns några hinder för marknadstillträde för försäkringsinstitutioner med säte inom EU (48). Utöver villkoren för vilka typer av avtal som kan komma i fråga måste emellertid företag som vill komma i åtnjutande av den här aktuella ordningen även uppfylla tröskelvillkor för antalet (120 000/150 000) eller andelen (85/93 procent) solidariska och ansvarstagande avtal i deras portföljer av tilläggssjukförsäkringsavtal. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionens utredning visar också att villkoret om avsaknad av diskriminering med avseende på varans ursprung (tredje kriteriet) inte heller är uppfyllt. För att kontrollera om detta villkor är uppfyllt måste man undersöka om konsumenterna gynnas av stödet oavsett vilken ekonomisk aktör som tillhandahåller den vara eller tjänst som kan leda till att den sociala målsättning som den berörda medlemsstaten åberopat uppnås samt att det inte finns några hinder för marknadstillträde för försäkringsinstitutioner med säte inom EU (48). Utöver villkoren för vilka typer av avtal som kan komma i fråga måste emellertid företag som vill komma i åtnjutande av den här aktuella ordningen även uppfylla tröskelvillkor för antalet (120 000/150 000) eller andelen (85/93 procent) solidariska och ansvarstagande avtal i deras portföljer av tilläggssjukförsäkringsavtal.

| (130) | De franska myndigheterna anser att dessa tröskelvillkor utgör ett incitament för försäkringsinstitutionerna att på bred front utveckla denna typ av avtal genom att över sina försäkringsportföljer sprida de risker som är ”dåliga” mot bakgrund av de försäkrades ålder eller tillgångar. Dessutom anses dessa villkor nödvändiga för att undvika att den skattemässiga förmånen begränsas till en alltför liten del av institutionernas verksamhet och således för att målen i fråga om solidaritet och riskspridning ska kunna uppnås. Det enda sättet att uppnå åtgärdens sociala syfte är enligt de franska myndigheterna att använda ett system där försäkringsinstitutionerna åläggs att ha ett visst minsta antal eller en betydande andel solidariska och ansvarstagande avtal i sin portfölj av försäkringsavtal. Utan sådana tröskelvärden skulle inget system kunna garantera att en större del av de grupper som i dagsläget saknar försäkring får detta, och skattebefrielserna skulle då enbart ge upphov till en oplanerad vinst för försäkringsinstitutionerna. De tröskelvärden som utgörs av procentandelar är tänkta att göra det möjligt att utnyttja åtgärden för små institutioner som nästan enbart ägnar sig åt den berörda typen av avtal och inte uppnår ett rent kvantitativt tröskelvärde, medan de absoluta tröskelvärdena är avsedda att göra det möjligt att utnyttja åtgärden för institutioner som ingår ett betydande antal sådana avtal (utan att detta är deras enda verksamhet). |
| --- | --- |

(130)

De franska myndigheterna anser att dessa tröskelvillkor utgör ett incitament för försäkringsinstitutionerna att på bred front utveckla denna typ av avtal genom att över sina försäkringsportföljer sprida de risker som är ”dåliga” mot bakgrund av de försäkrades ålder eller tillgångar. Dessutom anses dessa villkor nödvändiga för att undvika att den skattemässiga förmånen begränsas till en alltför liten del av institutionernas verksamhet och således för att målen i fråga om solidaritet och riskspridning ska kunna uppnås. Det enda sättet att uppnå åtgärdens sociala syfte är enligt de franska myndigheterna att använda ett system där försäkringsinstitutionerna åläggs att ha ett visst minsta antal eller en betydande andel solidariska och ansvarstagande avtal i sin portfölj av försäkringsavtal. Utan sådana tröskelvärden skulle inget system kunna garantera att en större del av de grupper som i dagsläget saknar försäkring får detta, och skattebefrielserna skulle då enbart ge upphov till en oplanerad vinst för försäkringsinstitutionerna. De tröskelvärden som utgörs av procentandelar är tänkta att göra det möjligt att utnyttja åtgärden för små institutioner som nästan enbart ägnar sig åt den berörda typen av avtal och inte uppnår ett rent kvantitativt tröskelvärde, medan de absoluta tröskelvärdena är avsedda att göra det möjligt att utnyttja åtgärden för institutioner som ingår ett betydande antal sådana avtal (utan att detta är deras enda verksamhet).

| (131) | Kommissionen konstaterar till att börja med att de franska myndigheterna inte har kunnat redovisa närmare upplysningar om hur de solidariska och ansvarstagande avtalen i dagsläget fördelar sig mellan de olika marknadsaktörerna eller om antalet och andelen sådana avtal i dessa aktörers portföljer. Trots detta framgår det av kommissionens analys att ömsesidiga försäkringsbolag och dessas sammanslutningar enligt lag inte får erbjuda annat än solidariska avtal (49). I praktiken förefaller även pensionsinstitutionerna vara underkastade samma skyldighet. Därmed torde de ömsesidiga försäkringsbolagen och pensionsinstitutionerna alltid uppfylla det tröskelkriterium som uttrycks som en procentandel, samtidigt som ordinära försäkringsbolag som har en begränsad närvaro på marknaden för solidariska avtal men önskar satsa på den marknaden kan få svårt att uppfylla tröskelkriterierna (både andels- och antalskriterierna) och således få svårt att komma i åtnjutande av skattebefrielsen. Detta gäller i särskilt hög grad ordinära försäkringsbolag med en avsevärd befintlig portfölj av ”klassiska” tilläggssjukförsäkringsavtal som inte uppfyller villkoren för att betraktas som solidariska avtal. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen konstaterar till att börja med att de franska myndigheterna inte har kunnat redovisa närmare upplysningar om hur de solidariska och ansvarstagande avtalen i dagsläget fördelar sig mellan de olika marknadsaktörerna eller om antalet och andelen sådana avtal i dessa aktörers portföljer. Trots detta framgår det av kommissionens analys att ömsesidiga försäkringsbolag och dessas sammanslutningar enligt lag inte får erbjuda annat än solidariska avtal (49). I praktiken förefaller även pensionsinstitutionerna vara underkastade samma skyldighet. Därmed torde de ömsesidiga försäkringsbolagen och pensionsinstitutionerna alltid uppfylla det tröskelkriterium som uttrycks som en procentandel, samtidigt som ordinära försäkringsbolag som har en begränsad närvaro på marknaden för solidariska avtal men önskar satsa på den marknaden kan få svårt att uppfylla tröskelkriterierna (både andels- och antalskriterierna) och således få svårt att komma i åtnjutande av skattebefrielsen. Detta gäller i särskilt hög grad ordinära försäkringsbolag med en avsevärd befintlig portfölj av ”klassiska” tilläggssjukförsäkringsavtal som inte uppfyller villkoren för att betraktas som solidariska avtal.

| (132) | Detta betyder att tröskelvärdena inte skulle få likvärdig effekt oavsett vilken försäkringsinstitutionen är och att de inte skulle skapa några incitament för de försäkringsinstitutioner som redan uppfyller tröskelvillkoren (i synnerhet de ömsesidiga försäkringsbolagen, dessas sammanslutningar och pensionsinstitutionerna). Tvärtemot vad Frankrike hävdar gör tröskelkriterierna således inte att en eventuell effekt i form av en oplanerad vinst kan undvikas. |
| --- | --- |

(132)

Detta betyder att tröskelvärdena inte skulle få likvärdig effekt oavsett vilken försäkringsinstitutionen är och att de inte skulle skapa några incitament för de försäkringsinstitutioner som redan uppfyller tröskelvillkoren (i synnerhet de ömsesidiga försäkringsbolagen, dessas sammanslutningar och pensionsinstitutionerna). Tvärtemot vad Frankrike hävdar gör tröskelkriterierna således inte att en eventuell effekt i form av en oplanerad vinst kan undvikas.

| (133) | Enligt kommissionen kommer tröskelkriterierna helt enkelt att ge upphov till diskriminering med avseende på varans ursprung. Till exempel förefaller tröskelkriterierna kunna utestänga ett antal institutioner från möjligheten att utnyttja skattebefrielsen trots att dessa institutioner erbjuder sådana solidariska och ansvarstagande avtal som de franska myndigheterna vill stödja. Vidare skulle tröskelvillkoren kunna gynna de institutioner som redan är verksamma på marknaden, och för vissa aktörer som inte skulle kunna eller är rädda att inte kunna uppfylla kriterierna skulle dessa kunna utgöra ett hinder för marknadstillträde. |
| --- | --- |

(133)

Enligt kommissionen kommer tröskelkriterierna helt enkelt att ge upphov till diskriminering med avseende på varans ursprung. Till exempel förefaller tröskelkriterierna kunna utestänga ett antal institutioner från möjligheten att utnyttja skattebefrielsen trots att dessa institutioner erbjuder sådana solidariska och ansvarstagande avtal som de franska myndigheterna vill stödja. Vidare skulle tröskelvillkoren kunna gynna de institutioner som redan är verksamma på marknaden, och för vissa aktörer som inte skulle kunna eller är rädda att inte kunna uppfylla kriterierna skulle dessa kunna utgöra ett hinder för marknadstillträde.

| (134) | Slutligen är det sannolikt att beloppet för stödet skulle variera mellan olika försäkringsinstitutioner beroende på vilken vinst dessa gör på den berörda verksamheten, något som inte vore förenligt med kravet på att stödet i fråga ska komma konsumenterna till godo oavsett vilken ekonomisk aktör som tillhandahåller den vara eller tjänst som kan leda till att den sociala målsättning som den berörda medlemsstaten åberopat uppnås (50). |
| --- | --- |

(134)

Slutligen är det sannolikt att beloppet för stödet skulle variera mellan olika försäkringsinstitutioner beroende på vilken vinst dessa gör på den berörda verksamheten, något som inte vore förenligt med kravet på att stödet i fråga ska komma konsumenterna till godo oavsett vilken ekonomisk aktör som tillhandahåller den vara eller tjänst som kan leda till att den sociala målsättning som den berörda medlemsstaten åberopat uppnås (50).

| (135) | Därför måste man dra slutsatsen att den av Frankrike anmälda stödordningen till förmån för utarbetande av solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal inte är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(135)

Därför måste man dra slutsatsen att den av Frankrike anmälda stödordningen till förmån för utarbetande av solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal inte är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget.

| (136) | Frankrike hänvisar visserligen inte till någon annan bestämmelse om statligt stöds förenlighet med den inre marknaden, men det finns anledning att konstatera att inget av de förenlighetskriterier som anges i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget är tillämpligt i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(136)

Frankrike hänvisar visserligen inte till någon annan bestämmelse om statligt stöds förenlighet med den inre marknaden, men det finns anledning att konstatera att inget av de förenlighetskriterier som anges i artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget är tillämpligt i det aktuella fallet.

| (137) | När det gäller bestämmelserna i artikel 107.2 i EUF-fördraget bortsett från 107.2 a kan man konstatera att förenlighetskriterierna i 107.2 b och 107.2 c helt uppenbart inte är tillämpliga i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(137)

När det gäller bestämmelserna i artikel 107.2 i EUF-fördraget bortsett från 107.2 a kan man konstatera att förenlighetskriterierna i 107.2 b och 107.2 c helt uppenbart inte är tillämpliga i det aktuella fallet.

| (138) | Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan ett stöd anses vara förenligt med den inre marknaden om det är avsett att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, förutsatt att det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(138)

Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan ett stöd anses vara förenligt med den inre marknaden om det är avsett att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, förutsatt att det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (139) | FNMF hävdar att stödet är avsett att underlätta utvecklingen av täckningen för en solidarisk och ansvarstagande tilläggssjukförsäkring i enlighet med villkor som inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Trots påstötningar har kommissionen dock inte lyckats erhålla några sifferuppgifter från de franska myndigheterna som ger stöd åt påståendet att det förenlighetskriterium som nämns i det föregående skälet skulle vara tillämpligt och inte heller några uppgifter om hur de befintliga skatteåtgärderna har påverkat ingåendet av solidariska och ansvarstagande avtal eller om sambandet mellan den planerade ytterligare förmånen och de ytterligare kostnader eller krav som är förbundna med förvaltningen av sådana avtal. Därmed kan kommissionen inte försäkra sig om att de nya planerade skattebefrielserna är nödvändiga och proportionerliga när det gäller att uppnå det angivna målet. Under alla omständigheter måste man konstatera att befrielsen från bolagsskatt inte är kopplad till genomförandet av några investeringar eller till skapandet av arbetstillfällen eller specifika projekt. Denna skattebefrielse innebär således en reduktion av löpande utgifter som utgör driftsstöd och enligt fast praxis inte kan anses vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(139)

FNMF hävdar att stödet är avsett att underlätta utvecklingen av täckningen för en solidarisk och ansvarstagande tilläggssjukförsäkring i enlighet med villkor som inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Trots påstötningar har kommissionen dock inte lyckats erhålla några sifferuppgifter från de franska myndigheterna som ger stöd åt påståendet att det förenlighetskriterium som nämns i det föregående skälet skulle vara tillämpligt och inte heller några uppgifter om hur de befintliga skatteåtgärderna har påverkat ingåendet av solidariska och ansvarstagande avtal eller om sambandet mellan den planerade ytterligare förmånen och de ytterligare kostnader eller krav som är förbundna med förvaltningen av sådana avtal. Därmed kan kommissionen inte försäkra sig om att de nya planerade skattebefrielserna är nödvändiga och proportionerliga när det gäller att uppnå det angivna målet. Under alla omständigheter måste man konstatera att befrielsen från bolagsskatt inte är kopplad till genomförandet av några investeringar eller till skapandet av arbetstillfällen eller specifika projekt. Denna skattebefrielse innebär således en reduktion av löpande utgifter som utgör driftsstöd och enligt fast praxis inte kan anses vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.2 i EUF-fördraget.

| (140) | Avslutningsvis kan det noteras att Frankrike inte har hänvisat till något annat förenlighetskriterium enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(140)

Avslutningsvis kan det noteras att Frankrike inte har hänvisat till något annat förenlighetskriterium enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget.

| (141) | CTIP anser att syftet med åtgärder baserade på kollektivavtal, som den här aktuella åtgärden, är att kompensera tillkortakommanden hos det obligatoriska sjukförsäkringssystemet. Kommissionen noterar att CTIP inte uttryckligen åberopar förekomsten av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och att Frankrike, vars ansvar det är att visa att det berörda stödet är förenligt med fördraget, inte hänvisar till artikel 106.2 i EUF-fördraget. Under dessa omständigheter kan kommissionen inte bedöma stödets förenlighet enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget. I övrigt gör kommissionen vissa anmärkningar enligt följande. |
| --- | --- |

(141)

CTIP anser att syftet med åtgärder baserade på kollektivavtal, som den här aktuella åtgärden, är att kompensera tillkortakommanden hos det obligatoriska sjukförsäkringssystemet. Kommissionen noterar att CTIP inte uttryckligen åberopar förekomsten av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och att Frankrike, vars ansvar det är att visa att det berörda stödet är förenligt med fördraget, inte hänvisar till artikel 106.2 i EUF-fördraget. Under dessa omständigheter kan kommissionen inte bedöma stödets förenlighet enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget. I övrigt gör kommissionen vissa anmärkningar enligt följande.

| (142) | Enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget ska företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol vara underkastade reglerna i fördragen, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot EU:s intresse. |
| --- | --- |

(142)

Enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget ska företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol vara underkastade reglerna i fördragen, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot EU:s intresse.

| (143) | Det framgår av domstolens rättspraxis att bortsett från de sektorer för vilka denna fråga redan regleras genom EU-regler har medlemsstaterna stort utrymme att göra egna bedömningar i fråga om egenskaperna hos tjänster som kan anses vara av allmänt ekonomiskt intresse. Men även om man antar att det i det aktuella fallet rör sig om en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (något som Frankrike inte har hävdat), kan man konstatera att den ersättning som betalas till företag med uppgift att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget inte får överstiga kostnaderna för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

(143)

Det framgår av domstolens rättspraxis att bortsett från de sektorer för vilka denna fråga redan regleras genom EU-regler har medlemsstaterna stort utrymme att göra egna bedömningar i fråga om egenskaperna hos tjänster som kan anses vara av allmänt ekonomiskt intresse. Men även om man antar att det i det aktuella fallet rör sig om en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (något som Frankrike inte har hävdat), kan man konstatera att den ersättning som betalas till företag med uppgift att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget inte får överstiga kostnaderna för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter.

| (144) | Härvidlag är det tillräckligt att påpeka att den aktuella skatteåtgärden inte innehåller någon mekanism som gör det möjligt att utesluta överkompensation i förhållande till de kostnader som de berörda aktörerna åsamkas. Man måste i själva verket konstatera att beloppet för det aktuella stödet (skattebefrielser för de berörda verksamheterna) inte på något sätt är kopplat till de merkostnader som försäkringsinstitutionerna åsamkas. Inte heller är detta belopp kopplat till de premier som de försäkrade betalar eller till antalet avtal. |
| --- | --- |

(144)

Härvidlag är det tillräckligt att påpeka att den aktuella skatteåtgärden inte innehåller någon mekanism som gör det möjligt att utesluta överkompensation i förhållande till de kostnader som de berörda aktörerna åsamkas. Man måste i själva verket konstatera att beloppet för det aktuella stödet (skattebefrielser för de berörda verksamheterna) inte på något sätt är kopplat till de merkostnader som försäkringsinstitutionerna åsamkas. Inte heller är detta belopp kopplat till de premier som de försäkrade betalar eller till antalet avtal.

| (145) | Mot denna bakgrund finner kommissionen att den berörda åtgärden under inga omständigheter skulle kunna förklaras vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(145)

Mot denna bakgrund finner kommissionen att den berörda åtgärden under inga omständigheter skulle kunna förklaras vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget.

VIII.2   Skatteavdrag på anslag till utjämningsreserver avseende vissa kollektiva tilläggsförsäkringsavtal

| (146) | Marknaden för ”trygghetsförsäkringar” (prévoyance) omfattar de verksamheter vilkas syfte är att förebygga och ge skydd mot risken för dödsfall, risker som kränker den drabbades kroppsliga integritet, risker i samband med moderskap, risker för nedsättning av arbetsförmåga, risker för invaliditet och risken för arbetslöshet (51) och som utgör ett komplement till det lagstadgade obligatoriska sjukförsäkringssystemet. |
| --- | --- |

(146)

Marknaden för ”trygghetsförsäkringar” (prévoyance) omfattar de verksamheter vilkas syfte är att förebygga och ge skydd mot risken för dödsfall, risker som kränker den drabbades kroppsliga integritet, risker i samband med moderskap, risker för nedsättning av arbetsförmåga, risker för invaliditet och risken för arbetslöshet (51) och som utgör ett komplement till det lagstadgade obligatoriska sjukförsäkringssystemet.

| (147) | En trygghetsförsäkring kan






  — | underlätta tillgången till medicinsk vård genom att ersätta en kompletterande del av vårdkostnaderna vid sjukdom, moderskap, olycksfall osv., |
| --- | --- | --- |

(147)

En trygghetsförsäkring kan

—

underlätta tillgången till medicinsk vård genom att ersätta en kompletterande del av vårdkostnaderna vid sjukdom, moderskap, olycksfall osv.,

| — | ge ersättning motsvarande hela eller delar av lönen vid sjukfrånvaro, invaliditet eller handikapp, |
| --- | --- |

—

ge ersättning motsvarande hela eller delar av lönen vid sjukfrånvaro, invaliditet eller handikapp,

| — | ge efterlevande maka/make och barn rätt till engångsersättning och pension om den försäkrade avlider, |
| --- | --- |

—

ge efterlevande maka/make och barn rätt till engångsersättning och pension om den försäkrade avlider,

| — | ge tilläggsersättning till personer som hamnar i beroendeställning. |
| --- | --- |

—

ge tilläggsersättning till personer som hamnar i beroendeställning.

| (148) | På marknaden för trygghetsförsäkringar finns det tre kategorier av företag: bolag som regleras genom försäkringslagen (ordinära försäkringsbolag, vissa ömsesidiga försäkringsbolag och dotterbolag till banker), ömsesidiga försäkringsbolag som regleras genom lagen om ömsesidiga försäkringsbolag och pensionsinstitutioner som regleras genom sjukförsäkringslagen. |
| --- | --- |

(148)

På marknaden för trygghetsförsäkringar finns det tre kategorier av företag: bolag som regleras genom försäkringslagen (ordinära försäkringsbolag, vissa ömsesidiga försäkringsbolag och dotterbolag till banker), ömsesidiga försäkringsbolag som regleras genom lagen om ömsesidiga försäkringsbolag och pensionsinstitutioner som regleras genom sjukförsäkringslagen.

| (149) | Trygghetsförsäkring kan tecknas antingen kollektivt genom anslutning till ett kollektivt avtal för arbetsgivaren, en bransch eller flera branscher, eller individuellt genom direktkontakt med ett ordinärt eller ömsesidigt försäkringsbolag. |
| --- | --- |

(149)

Trygghetsförsäkring kan tecknas antingen kollektivt genom anslutning till ett kollektivt avtal för arbetsgivaren, en bransch eller flera branscher, eller individuellt genom direktkontakt med ett ordinärt eller ömsesidigt försäkringsbolag.

| (150) | I dag omfattas de allra flesta löntagare av ett kollektivt trygghetsförsäkringsavtal. Det kan vara obligatoriskt eller frivilligt att ansluta sig till ett sådant avtal. |
| --- | --- |

(150)

I dag omfattas de allra flesta löntagare av ett kollektivt trygghetsförsäkringsavtal. Det kan vara obligatoriskt eller frivilligt att ansluta sig till ett sådant avtal.

| (151) | Kollektiva trygghetsförsäkringar bygger på ett trepartsförhållande:






  — | Arbetsgivaren gör ett åtagande gentemot löntagarna och ingår därvid ett försäkringsavtal (52). |
| --- | --- | --- |

(151)

Kollektiva trygghetsförsäkringar bygger på ett trepartsförhållande:

—

Arbetsgivaren gör ett åtagande gentemot löntagarna och ingår därvid ett försäkringsavtal (52).

| — | Försäkringsinstitutionen erbjuder skydd mot risken i utbyte mot de avgifter som den tar in. |
| --- | --- |

—

Försäkringsinstitutionen erbjuder skydd mot risken i utbyte mot de avgifter som den tar in.

| — | Löntagarna är förmånstagare. |
| --- | --- |

—

Löntagarna är förmånstagare.

| (152) | Enligt de franska myndigheternas prognoser för 2005 var årsomsättningen för trygghetsförsäkringsmarknaden (kollektiva och individuella försäkringar) 20 miljarder euro. Ordinära försäkringsbolag stod för största delen av marknaden med 71 procent av de inkasserade avgifterna medan pensionsinstitutioner och ömsesidiga försäkringsbolag svarade för 21 respektive 8 procent av marknaden. Det måste dock tilläggas att de sistnämnda sifferuppgifterna avser samtliga kategorier av avtal i sektorn: individuella avtal, frivilliga kollektiva avtal och obligatoriska kollektiva avtal. |
| --- | --- |

(152)

Enligt de franska myndigheternas prognoser för 2005 var årsomsättningen för trygghetsförsäkringsmarknaden (kollektiva och individuella försäkringar) 20 miljarder euro. Ordinära försäkringsbolag stod för största delen av marknaden med 71 procent av de inkasserade avgifterna medan pensionsinstitutioner och ömsesidiga försäkringsbolag svarade för 21 respektive 8 procent av marknaden. Det måste dock tilläggas att de sistnämnda sifferuppgifterna avser samtliga kategorier av avtal i sektorn: individuella avtal, frivilliga kollektiva avtal och obligatoriska kollektiva avtal.

| (153) | De franska myndigheterna uppskattar vidare att marknaden för yrkesspecifika avtal med utsedd försäkringsinstitution (53) avseende risker i samband med dödsfall, handikapp och invaliditet överstiger 4 miljarder euro och omfattar i stort sett all trygghetsförsäkringsverksamhet som bedrivs av pensionsinstitutionerna (4,2 miljarder euro) liksom en del av de kollektiva avtal som ingåtts med ordinära och ömsesidiga försäkringsbolag. Det har dock inte redovisats någon exakt uppgift om de sistnämnda aktörernas andel av marknaden för avtal med utsedd försäkringsinstitution. |
| --- | --- |

(153)

De franska myndigheterna uppskattar vidare att marknaden för yrkesspecifika avtal med utsedd försäkringsinstitution (53) avseende risker i samband med dödsfall, handikapp och invaliditet överstiger 4 miljarder euro och omfattar i stort sett all trygghetsförsäkringsverksamhet som bedrivs av pensionsinstitutionerna (4,2 miljarder euro) liksom en del av de kollektiva avtal som ingåtts med ordinära och ömsesidiga försäkringsbolag. Det har dock inte redovisats någon exakt uppgift om de sistnämnda aktörernas andel av marknaden för avtal med utsedd försäkringsinstitution.

| (154) | Frankrike medgav visserligen i sin anmälan att åtgärden utgjorde statligt stöd, men sedermera påpekade landet att åtminstone en del av den inte borde betraktas som stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget mot bakgrund av de särskilda egenskaperna hos försäkringsavtal med utsedd försäkringsinstitution (strikta krav i fråga om taxor, riskurval och förvaltning), vilka uppges göra sådana avtal särskilt känsliga för en oförutsedd utveckling av skadefrekvensen i förhållande till de ursprungliga kalkylerna, något som skulle göra det fullständigt berättigat att ha regler för reserver som innebär en särskilt hög grad av försiktighet och därmed också mer omfattande möjligheter till skatteavdrag för anslag till reserver utan att detta ger upphov till någon förmån. |
| --- | --- |

(154)

Frankrike medgav visserligen i sin anmälan att åtgärden utgjorde statligt stöd, men sedermera påpekade landet att åtminstone en del av den inte borde betraktas som stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget mot bakgrund av de särskilda egenskaperna hos försäkringsavtal med utsedd försäkringsinstitution (strikta krav i fråga om taxor, riskurval och förvaltning), vilka uppges göra sådana avtal särskilt känsliga för en oförutsedd utveckling av skadefrekvensen i förhållande till de ursprungliga kalkylerna, något som skulle göra det fullständigt berättigat att ha regler för reserver som innebär en särskilt hög grad av försiktighet och därmed också mer omfattande möjligheter till skatteavdrag för anslag till reserver utan att detta ger upphov till någon förmån.

| (155) | Frankrike anser således att en del av det skatteavdrag – enligt anpassade och skärpta villkor – för anslag till reserver som går utöver vad som följer av de allmänna skattereglerna i artikel 39 quinquies GB i CGI skulle vara berättigat av tillsynsskäl och inte utgöra någon förmån. |
| --- | --- |

(155)

Frankrike anser således att en del av det skatteavdrag – enligt anpassade och skärpta villkor – för anslag till reserver som går utöver vad som följer av de allmänna skattereglerna i artikel 39 quinquies GB i CGI skulle vara berättigat av tillsynsskäl och inte utgöra någon förmån.

| (156) | Det måste därför först undersökas om åtgärden ger upphov till någon förmån för de berörda försäkringsinstitutionerna. |
| --- | --- |

(156)

Det måste därför först undersökas om åtgärden ger upphov till någon förmån för de berörda försäkringsinstitutionerna.

| (157) | Enligt artikel 39.1.5 i CGI är följande avdragsgillt: ”reserver upprättade för hantering av specifika förluster eller kostnader som pågående händelser gör sannolika, förutsatt att de uttryckligen tagits upp i räkenskaperna för verksamhetsåret”. CGI innehåller bestämmelser om automatisk avdragsrätt i vissa fall för vissa typer av verksamheter. Detta gäller närmare bestämt för försäkring och återförsäkring, där det i artiklarna 39 quinquies G till 39 quinquies GD i CGI anges särskilda regler för avdragsrätt för reserver så att hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos försäkringsbranschen, vars huvudsakliga verksamhet är just att ge skydd mot risker. För att man ska kunna avgöra om det uppstår en förmån måste man därför kontrollera om de verksamheter som omfattas av åtgärden verkligen ger upphov till ytterligare förluster eller kostnader i den mening som avses i artikel 39.1.5 i CGI i den omfattning som avses i artikel 39 quinquies GD i CGI. |
| --- | --- |

(157)

Enligt artikel 39.1.5 i CGI är följande avdragsgillt: ”reserver upprättade för hantering av specifika förluster eller kostnader som pågående händelser gör sannolika, förutsatt att de uttryckligen tagits upp i räkenskaperna för verksamhetsåret”. CGI innehåller bestämmelser om automatisk avdragsrätt i vissa fall för vissa typer av verksamheter. Detta gäller närmare bestämt för försäkring och återförsäkring, där det i artiklarna 39 quinquies G till 39 quinquies GD i CGI anges särskilda regler för avdragsrätt för reserver så att hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos försäkringsbranschen, vars huvudsakliga verksamhet är just att ge skydd mot risker. För att man ska kunna avgöra om det uppstår en förmån måste man därför kontrollera om de verksamheter som omfattas av åtgärden verkligen ger upphov till ytterligare förluster eller kostnader i den mening som avses i artikel 39.1.5 i CGI i den omfattning som avses i artikel 39 quinquies GD i CGI.

| (158) | Till att börja med måste man godta principen att de skadefrekvensrelaterade riskernas karaktär och storlek i sektorn för tilläggsförsäkring avseende dödsfall, invaliditet och handikapp kan variera beroende på vilka grupper som omfattas av avtalen och vilken typ av avtal det rör sig om (individuella/kollektiva avtal, frivilliga/obligatoriska avtal). |
| --- | --- |

(158)

Till att börja med måste man godta principen att de skadefrekvensrelaterade riskernas karaktär och storlek i sektorn för tilläggsförsäkring avseende dödsfall, invaliditet och handikapp kan variera beroende på vilka grupper som omfattas av avtalen och vilken typ av avtal det rör sig om (individuella/kollektiva avtal, frivilliga/obligatoriska avtal).

| (159) | De försäkringsavtal som härrör från företagsavtal, inbegripet försäkringsavtal med utsedd försäkringsinstitution, omfattar en begränsad grupp människor. De medför en risk för att skadefrekvensen under vissa perioder ska bli särskilt hög (risken för olyckor vid företaget) utan att det alltid är möjligt att sprida den risken över en stor grupp människor. De kollektiva avtal som avser en sektor (bransch) omfattar en större grupp människor, vilket a priori innebär en större riskspridning. För sådana avtal finns det dock ett starkt samband mellan skadefrekvensen och kriser som kan drabba en hel ekonomisk sektor. Enligt CTIP kan kriser leda till ökad variation i skadefrekvensen på branschnivå. |
| --- | --- |

(159)

De försäkringsavtal som härrör från företagsavtal, inbegripet försäkringsavtal med utsedd försäkringsinstitution, omfattar en begränsad grupp människor. De medför en risk för att skadefrekvensen under vissa perioder ska bli särskilt hög (risken för olyckor vid företaget) utan att det alltid är möjligt att sprida den risken över en stor grupp människor. De kollektiva avtal som avser en sektor (bransch) omfattar en större grupp människor, vilket a priori innebär en större riskspridning. För sådana avtal finns det dock ett starkt samband mellan skadefrekvensen och kriser som kan drabba en hel ekonomisk sektor. Enligt CTIP kan kriser leda till ökad variation i skadefrekvensen på branschnivå.

| (160) | När det gäller kollektiva försäkringsavtal med utsedd försäkringsinstitution som härrör från företagsavtal, anser kommissionen att det saknas anledning att tro att den skadefrekvensrelaterade riskens karaktär och storlek (och därmed dess variationer) skulle vara signifikant annorlunda jämfört med när samma typ av avtal tecknas utanför förhandlingar i paritetiskt sammansatta organ mellan fackföreningar och företagsledning (och således utanför processen för att utse försäkringsinstitution). |
| --- | --- |

(160)

När det gäller kollektiva försäkringsavtal med utsedd försäkringsinstitution som härrör från företagsavtal, anser kommissionen att det saknas anledning att tro att den skadefrekvensrelaterade riskens karaktär och storlek (och därmed dess variationer) skulle vara signifikant annorlunda jämfört med när samma typ av avtal tecknas utanför förhandlingar i paritetiskt sammansatta organ mellan fackföreningar och företagsledning (och således utanför processen för att utse försäkringsinstitution).

| (161) | I avsaknad av närmare uppgifter om skadefrekvensen i sektorn saknas det också grund för att dra slutsatsen att riskvariationen för branschavtal med utsedd försäkringsinstitution (avtal som kännetecknas av större konjunkturkänslighet men också av större riskspridning) skulle vara större än för företagsavtal (avtal som kännetecknas av en risk för perioder med särskilt hög skadefrekvens och av mindre riskspridning). |
| --- | --- |

(161)

I avsaknad av närmare uppgifter om skadefrekvensen i sektorn saknas det också grund för att dra slutsatsen att riskvariationen för branschavtal med utsedd försäkringsinstitution (avtal som kännetecknas av större konjunkturkänslighet men också av större riskspridning) skulle vara större än för företagsavtal (avtal som kännetecknas av en risk för perioder med särskilt hög skadefrekvens och av mindre riskspridning).

| (162) | Även om de krav som en utsedd försäkringsinstitution enligt Frankrike måste uppfylla verkligen skapar ett ytterligare tryck när det gäller nivån på de premier som försäkringsinstitutionerna tar ut, måste man vidare konstatera att detta är en omständighet som kan påverka intäkterna, inte ersättningskostnaderna. Denna typ av risk (uteblivna intäkter) avses således inte i artikel 39.1.5 i CGI och kan därmed inte komma i fråga för avdragsgilla anslag till reserver. |
| --- | --- |

(162)

Även om de krav som en utsedd försäkringsinstitution enligt Frankrike måste uppfylla verkligen skapar ett ytterligare tryck när det gäller nivån på de premier som försäkringsinstitutionerna tar ut, måste man vidare konstatera att detta är en omständighet som kan påverka intäkterna, inte ersättningskostnaderna. Denna typ av risk (uteblivna intäkter) avses således inte i artikel 39.1.5 i CGI och kan därmed inte komma i fråga för avdragsgilla anslag till reserver.

| (163) | Det finns följaktligen inte någon påvisad skillnad i risk mellan avtal med utsedd försäkringsinstitution och gruppförsäkringsavtal inom företag som täcker samma risker. Därför leder den ytterligare skatteavdragsrätt som avses i artikel 39 quinquies GD i CGI till att en kostnad för bolagsskatt som de berörda företagen normalt skulle vara tvungna att betala reduceras eller elimineras. Detta betyder att den ytterligare skatteavdragsrätten utgör en ekonomisk förmån. |
| --- | --- |

(163)

Det finns följaktligen inte någon påvisad skillnad i risk mellan avtal med utsedd försäkringsinstitution och gruppförsäkringsavtal inom företag som täcker samma risker. Därför leder den ytterligare skatteavdragsrätt som avses i artikel 39 quinquies GD i CGI till att en kostnad för bolagsskatt som de berörda företagen normalt skulle vara tvungna att betala reduceras eller elimineras. Detta betyder att den ytterligare skatteavdragsrätten utgör en ekonomisk förmån.

| (164) | När det gäller Frankrikes och CTIP:s hänvisning till en eventuell allmännyttig funktion, noterar kommissionen att de villkor som slogs fast i domen i målet Altmark (för att en ersättning inte ska anses utgöra stöd i vissa fall som inbegriper tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) inte är uppfyllda i det aktuella fallet (se bland annat skäl 189 nedan, eftersom det tredje Altmark-villkoret avser avsaknad av överkompensation). Här föreligger således utan tvivel en ekonomisk förmån. |
| --- | --- |

(164)

När det gäller Frankrikes och CTIP:s hänvisning till en eventuell allmännyttig funktion, noterar kommissionen att de villkor som slogs fast i domen i målet Altmark (för att en ersättning inte ska anses utgöra stöd i vissa fall som inbegriper tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) inte är uppfyllda i det aktuella fallet (se bland annat skäl 189 nedan, eftersom det tredje Altmark-villkoret avser avsaknad av överkompensation). Här föreligger således utan tvivel en ekonomisk förmån.

| (165) | De förmåner som åtgärden ger upphov till beviljas av franska staten, som därigenom avstår från att uppbära skatteintäkter. Franska staten beviljar således förmånen med hjälp av statliga medel. |
| --- | --- |

(165)

De förmåner som åtgärden ger upphov till beviljas av franska staten, som därigenom avstår från att uppbära skatteintäkter. Franska staten beviljar således förmånen med hjälp av statliga medel.

| (166) | Av de skäl som redan redovisats för den första åtgärden är även den andra åtgärden selektiv till sin natur. Det selektiva i åtgärden härrör dels från dess begränsning till en enda ekonomisk sektor, nämligen försäkringssektorn, dels från dess begränsning inom denna sektor till en särskild typ av avtal (en delsektor). Åtgärden gynnar vissa företag i försäkringssektorn som ingår kollektiva avtal avseende riskerna för dödsfall och kroppsskada inom ramen för ett förfarande varigenom arbetsmarknadsparterna utser försäkringsinstitution. Åtgärden är således inte tillämplig på försäkringsavtal som avser samma risker men inte ingås inom ramen för ett sådant förfarande. Vidare bör det noteras att åtgärden inte heller är tillämplig på återförsäkringsbolag som exponeras för samma typ av risk. |
| --- | --- |

(166)

Av de skäl som redan redovisats för den första åtgärden är även den andra åtgärden selektiv till sin natur. Det selektiva i åtgärden härrör dels från dess begränsning till en enda ekonomisk sektor, nämligen försäkringssektorn, dels från dess begränsning inom denna sektor till en särskild typ av avtal (en delsektor). Åtgärden gynnar vissa företag i försäkringssektorn som ingår kollektiva avtal avseende riskerna för dödsfall och kroppsskada inom ramen för ett förfarande varigenom arbetsmarknadsparterna utser försäkringsinstitution. Åtgärden är således inte tillämplig på försäkringsavtal som avser samma risker men inte ingås inom ramen för ett sådant förfarande. Vidare bör det noteras att åtgärden inte heller är tillämplig på återförsäkringsbolag som exponeras för samma typ av risk.

| (167) | Det måste dock kontrolleras om denna selektivitet kan vara berättigad mot bakgrund av referensskattesystemets karaktär och inneboende logik. Visserligen föreskrivs det i CGI, när det gäller avdragsrätt för reserver, en automatisk avdragsrätt för anslag till vissa typer av reserver, men det måste ändå konstateras på de grunder som redovisats ovan (se skälen 156–163) att någon avdragsrätt utöver det belopp som anges i artikel 39 quinquies GB i CGI inte är berättigad mot bakgrund av systemets inneboende logik, eftersom det föreskrivs att reserverna ska ligga i nivå med de förluster eller kostnader som pågående händelser gör sannolika. |
| --- | --- |

(167)

Det måste dock kontrolleras om denna selektivitet kan vara berättigad mot bakgrund av referensskattesystemets karaktär och inneboende logik. Visserligen föreskrivs det i CGI, när det gäller avdragsrätt för reserver, en automatisk avdragsrätt för anslag till vissa typer av reserver, men det måste ändå konstateras på de grunder som redovisats ovan (se skälen 156–163) att någon avdragsrätt utöver det belopp som anges i artikel 39 quinquies GB i CGI inte är berättigad mot bakgrund av systemets inneboende logik, eftersom det föreskrivs att reserverna ska ligga i nivå med de förluster eller kostnader som pågående händelser gör sannolika.

| (168) | Utöver det faktum att försäkringssektorn är föremål för handel inom EU finns det avslutningsvis även anledning att erinra om den omständigheten att när en medlemsstat beviljar stöd till ett företag, kan detta företags inhemska verksamhet till följd av stödet komma att upprätthållas eller öka, något som kan medföra att företag i andra medlemsstater får sämre möjligheter att ta sig in på marknaden i den första medlemsstaten. De stödmottagande företagens ställning i handeln inom EU stärks. Därutöver måste det tilläggas att den obligatoriska karaktären hos avtal med utsedd försäkringsinstitution ökar den konkurrenssnedvridande effekten. Denna åtgärd kan således skapa konkurrenssnedvridningar och påverka handeln inom EU. |
| --- | --- |

(168)

Utöver det faktum att försäkringssektorn är föremål för handel inom EU finns det avslutningsvis även anledning att erinra om den omständigheten att när en medlemsstat beviljar stöd till ett företag, kan detta företags inhemska verksamhet till följd av stödet komma att upprätthållas eller öka, något som kan medföra att företag i andra medlemsstater får sämre möjligheter att ta sig in på marknaden i den första medlemsstaten. De stödmottagande företagens ställning i handeln inom EU stärks. Därutöver måste det tilläggas att den obligatoriska karaktären hos avtal med utsedd försäkringsinstitution ökar den konkurrenssnedvridande effekten. Denna åtgärd kan således skapa konkurrenssnedvridningar och påverka handeln inom EU.

| (169) | Därför måste man dra slutsatsen att den andra åtgärden verkligen utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget eftersom den innebär en avdragsrätt som överstiger vad som anges i artikel 39 quinquies GB i CGI. |
| --- | --- |

(169)

Därför måste man dra slutsatsen att den andra åtgärden verkligen utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget eftersom den innebär en avdragsrätt som överstiger vad som anges i artikel 39 quinquies GB i CGI.

| (170) | Eftersom den anmälda åtgärden utgör statligt stöd finns det anledning att analysera om den är förenlig med den inre marknaden. De franska myndigheterna anser att åtgärden i fråga utgör statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(170)

Eftersom den anmälda åtgärden utgör statligt stöd finns det anledning att analysera om den är förenlig med den inre marknaden. De franska myndigheterna anser att åtgärden i fråga utgör statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget.

| (171) | Kommissionen anser det till att börja med styrkt att åtgärden har social karaktär (första kriteriet) eftersom – vilket de franska myndigheterna också anför – verksamhet som bedrivs inom ramen för en bestämmelse varigenom en försäkringsinstitution utses syftar till att så många löntagare som möjligt ska få försäkringsskydd mot risker för vilka skyddet enligt det obligatoriska sjukförsäkringssystemet är svagt (dödsfall, invaliditet och handikapp). Den sociala karaktären kommer till uttryck i den avsevärda riskspridningen mellan generationer och löntagargrupper, i den enhetliga taxestrukturen (ingen diskriminering på grund av ålder, kön eller hälsotillstånd) och i de insatser av social karaktär som görs (kostnadsfria rättigheter vid arbetslöshet, för barn som den försäkrade har försörjningsansvar för osv.). Om det är frivilligt att teckna försäkring och denna ingås på helt individuell basis, kan man dessutom förvänta sig att löntagare med låga inkomster väljer att inte köpa försäkringsskydd mot risker som är allvarliga men sällan förverkligas. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen anser det till att börja med styrkt att åtgärden har social karaktär (första kriteriet) eftersom – vilket de franska myndigheterna också anför – verksamhet som bedrivs inom ramen för en bestämmelse varigenom en försäkringsinstitution utses syftar till att så många löntagare som möjligt ska få försäkringsskydd mot risker för vilka skyddet enligt det obligatoriska sjukförsäkringssystemet är svagt (dödsfall, invaliditet och handikapp). Den sociala karaktären kommer till uttryck i den avsevärda riskspridningen mellan generationer och löntagargrupper, i den enhetliga taxestrukturen (ingen diskriminering på grund av ålder, kön eller hälsotillstånd) och i de insatser av social karaktär som görs (kostnadsfria rättigheter vid arbetslöshet, för barn som den försäkrade har försörjningsansvar för osv.). Om det är frivilligt att teckna försäkring och denna ingås på helt individuell basis, kan man dessutom förvänta sig att löntagare med låga inkomster väljer att inte köpa försäkringsskydd mot risker som är allvarliga men sällan förverkligas.

| (172) | I sitt beslut om att inleda granskningen ansåg kommissionen att åtgärdens sociala karaktär inte var fullständigt belagd om man utgår från den etapp då försäkringsavtalet tecknas (innan de nämnda allvarliga händelserna har inträffat). Det måste emellertid konstateras, som Frankrike påpekat, att det enda sättet att uppnå det eftersträvade sociala syftet verkligen är att ge stödet innan risken förverkligas, genom en försäkring mot de berörda riskerna. |
| --- | --- |

(172)

I sitt beslut om att inleda granskningen ansåg kommissionen att åtgärdens sociala karaktär inte var fullständigt belagd om man utgår från den etapp då försäkringsavtalet tecknas (innan de nämnda allvarliga händelserna har inträffat). Det måste emellertid konstateras, som Frankrike påpekat, att det enda sättet att uppnå det eftersträvade sociala syftet verkligen är att ge stödet innan risken förverkligas, genom en försäkring mot de berörda riskerna.

| (173) | Däremot har kommissionens granskning av åtgärden, av samma skäl som redan redovisats i granskningen av den första åtgärden, inte gjort det möjligt att visa att stödet verkligen skulle komma de enskilda konsumenterna till godo (andra kriteriet). Den ytterligare avdragsrätten för utjämningsreserver innebär att kostnaden för bolagsskatt reduceras eller elimineras och har således en effekt som är likvärdig med effekten av den första åtgärdens bestämmelser om skattebefrielse. |
| --- | --- |

(173)

Däremot har kommissionens granskning av åtgärden, av samma skäl som redan redovisats i granskningen av den första åtgärden, inte gjort det möjligt att visa att stödet verkligen skulle komma de enskilda konsumenterna till godo (andra kriteriet). Den ytterligare avdragsrätten för utjämningsreserver innebär att kostnaden för bolagsskatt reduceras eller elimineras och har således en effekt som är likvärdig med effekten av den första åtgärdens bestämmelser om skattebefrielse.

| (174) | I sitt beslut om att inleda granskningen anförde kommissionen också att i den mån effekterna av den förmån som beviljades försäkringsinstitutionerna överfördes till andra parter, skulle denna förmån komma inte bara de försäkrade/anställda utan även arbetsgivarna (som betalar en del av premierna) till godo. Både Frankrike och CTIP anser härvidlag att arbetsgivarens medverkan i finansieringen av avtalsbaserade system för kompletterande sociala trygghetsåtgärder utgör lön till löntagarna och därmed en förmån för dessa. Kommissionen anser dock att även om arbetsgivarens finansiering av ett försäkringssystem som gynnar löntagarna verkligen utgör en förmån för löntagarna, kan det inte förnekas att en eventuell sänkning av avgifterna även skulle innebära en minskning av de kostnader som arbetsgivaren har att betala och således en förmån även för denne. |
| --- | --- |

(174)

I sitt beslut om att inleda granskningen anförde kommissionen också att i den mån effekterna av den förmån som beviljades försäkringsinstitutionerna överfördes till andra parter, skulle denna förmån komma inte bara de försäkrade/anställda utan även arbetsgivarna (som betalar en del av premierna) till godo. Både Frankrike och CTIP anser härvidlag att arbetsgivarens medverkan i finansieringen av avtalsbaserade system för kompletterande sociala trygghetsåtgärder utgör lön till löntagarna och därmed en förmån för dessa. Kommissionen anser dock att även om arbetsgivarens finansiering av ett försäkringssystem som gynnar löntagarna verkligen utgör en förmån för löntagarna, kan det inte förnekas att en eventuell sänkning av avgifterna även skulle innebära en minskning av de kostnader som arbetsgivaren har att betala och således en förmån även för denne.

| (175) | När det gäller den eventuella förekomsten av diskriminering med avseende på varornas ursprung (tredje kriteriet) bekräftar kommissionen sin bedömning att den omständigheten att marknaden för avtal med utsedd försäkringsinstitution för närvarande utmärks av en stark koncentration till pensionsinstitutionerna i praktiken leder till diskriminering till förmån för dessa institutioner. Frankrike har visserligen inte kunnat redovisa närmare uppgifter om hur marknaden för avtal med utsedd försäkringsinstitution fördelar sig mellan de olika aktörerna, men kommissionen noterar att den information som finns att tillgå visar att de allra flesta sådana avtal för närvarande förvaltas av pensionsinstitutioner. |
| --- | --- |

(175)

När det gäller den eventuella förekomsten av diskriminering med avseende på varornas ursprung (tredje kriteriet) bekräftar kommissionen sin bedömning att den omständigheten att marknaden för avtal med utsedd försäkringsinstitution för närvarande utmärks av en stark koncentration till pensionsinstitutionerna i praktiken leder till diskriminering till förmån för dessa institutioner. Frankrike har visserligen inte kunnat redovisa närmare uppgifter om hur marknaden för avtal med utsedd försäkringsinstitution fördelar sig mellan de olika aktörerna, men kommissionen noterar att den information som finns att tillgå visar att de allra flesta sådana avtal för närvarande förvaltas av pensionsinstitutioner.

| (176) | Det är förvisso sant, som de franska myndigheterna påpekar, att arbetsmarknadsparterna fritt väljer vilken försäkringsinstitution som ska utses i ett avtal, men det måste också konstateras att det inte finns någon lagregel som tvingar arbetsmarknadsparterna att begära in anbud från samtliga aktörer på marknaden när de ska utse försäkringsinstitution. FFSA hävdar, utan att de franska myndigheterna har något att invända mot detta, att arbetsmarknadsparterna har föredragit att skapa en pensionsinstitution som de sedan kan förvalta själva. |
| --- | --- |

(176)

Det är förvisso sant, som de franska myndigheterna påpekar, att arbetsmarknadsparterna fritt väljer vilken försäkringsinstitution som ska utses i ett avtal, men det måste också konstateras att det inte finns någon lagregel som tvingar arbetsmarknadsparterna att begära in anbud från samtliga aktörer på marknaden när de ska utse försäkringsinstitution. FFSA hävdar, utan att de franska myndigheterna har något att invända mot detta, att arbetsmarknadsparterna har föredragit att skapa en pensionsinstitution som de sedan kan förvalta själva.

| (177) | Det framgår visserligen av domen i det ovannämnda målet Albany att avtal som sluts inom ramen för kollektivförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter och som har sociala målsättningar inte omfattas av artikel 101.1 i EUF-fördraget om förbud mot vissa konkurrenspåverkande avtal, beslut och samordnande förfaranden, men det måste ändå konstateras att denna rättspraxis på intet sätt innebär – något som också påtalats ovan – att ett stöd som ges till en försäkringsinstitution inom ramen för ett förfarande för att utse en sådan institution skulle vara förenligt med artikel 107.2 a i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(177)

Det framgår visserligen av domen i det ovannämnda målet Albany att avtal som sluts inom ramen för kollektivförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter och som har sociala målsättningar inte omfattas av artikel 101.1 i EUF-fördraget om förbud mot vissa konkurrenspåverkande avtal, beslut och samordnande förfaranden, men det måste ändå konstateras att denna rättspraxis på intet sätt innebär – något som också påtalats ovan – att ett stöd som ges till en försäkringsinstitution inom ramen för ett förfarande för att utse en sådan institution skulle vara förenligt med artikel 107.2 a i EUF-fördraget.

| (178) | Andra försäkringsinstitutioner än pensionsinstitutioner, i synnerhet ordinära försäkringsbolag, som är verksamma på företagsmarknaden för kollektiva trygghetsförsäkringar kan därmed utsättas för diskriminering på grund av att det saknas skyldighet för arbetsmarknadsparterna att upphandla försäkringsavtal på ett sätt som ger alla intresserade aktörer på marknaden möjlighet att lägga anbud på tillhandahållandet av försäkring enligt vad arbetsmarknadsparterna enats om och att bli valda på grund av att deras tjänster är bättre och/eller att deras pris för dessa är lägre. Som jämförelse kan det noteras att vissa franska bestämmelser om tilläggssjukförsäkring innebär krav på att försäkringsinstitutionen eller försäkringsinstitutionerna ska väljas genom öppen upphandling (54). |
| --- | --- |

(178)

Andra försäkringsinstitutioner än pensionsinstitutioner, i synnerhet ordinära försäkringsbolag, som är verksamma på företagsmarknaden för kollektiva trygghetsförsäkringar kan därmed utsättas för diskriminering på grund av att det saknas skyldighet för arbetsmarknadsparterna att upphandla försäkringsavtal på ett sätt som ger alla intresserade aktörer på marknaden möjlighet att lägga anbud på tillhandahållandet av försäkring enligt vad arbetsmarknadsparterna enats om och att bli valda på grund av att deras tjänster är bättre och/eller att deras pris för dessa är lägre. Som jämförelse kan det noteras att vissa franska bestämmelser om tilläggssjukförsäkring innebär krav på att försäkringsinstitutionen eller försäkringsinstitutionerna ska väljas genom öppen upphandling (54).

| (179) | Man måste därför dra slutsatsen att två av de tre förenlighetskriterierna inte är uppfyllda och att den av Frankrike anmälda stödordningen till förmån för trygghetsförsäkringsavtal med utsedd försäkringsinstitution därför inte är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(179)

Man måste därför dra slutsatsen att två av de tre förenlighetskriterierna inte är uppfyllda och att den av Frankrike anmälda stödordningen till förmån för trygghetsförsäkringsavtal med utsedd försäkringsinstitution därför inte är förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget.

| (180) | Det är helt uppenbart att inget av de förenlighetskriterier som anges i artikel 107.2 b och 107.2 c i EUF-fördraget är tillämpligt i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(180)

Det är helt uppenbart att inget av de förenlighetskriterier som anges i artikel 107.2 b och 107.2 c i EUF-fördraget är tillämpligt i det aktuella fallet.

| (181) | När det gäller åtgärdens förenlighet med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget, hävdar Frankrike att det påvisade sociala syftet med åtgärden visar hur viktig utvecklingen av marknaden för trygghetsförsäkringar kommer att vara i framtiden. Denna utveckling sägs vara en del av en strävan att förbättra folkhälsan, bekämpa utanförskapet, öka den sociala och ekonomiska sammanhållningen, utveckla arbetsmarknadsdialogen och förbättra skyddet för arbetstagarna. Alla dessa mål delas av EU och är av allmänt intresse. Icke desto mindre anser kommissionen att det inte har visats att åtgärden är nödvändig och proportionerlig. Som redan redovisats i analysen av förekomsten av en förmån anser kommissionen det oberättigat att åtgärden inte kan utnyttjas för gruppavtal på företagsnivå som täcker samma risker men inte ingåtts inom ramen för ett förfarande för att utse försäkringsinstitution. Åtgärden är således oproportionerlig därför att den inte omfattar avtal som ingåtts utan ett sådant förfarande. I övrigt bör det konstateras, som kommissionen redan gjort för den första åtgärden, att även den andra åtgärden innebär en reduktion av löpande utgifter som utgör driftsstöd och enligt fast praxis inte kan anses vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(181)

När det gäller åtgärdens förenlighet med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget, hävdar Frankrike att det påvisade sociala syftet med åtgärden visar hur viktig utvecklingen av marknaden för trygghetsförsäkringar kommer att vara i framtiden. Denna utveckling sägs vara en del av en strävan att förbättra folkhälsan, bekämpa utanförskapet, öka den sociala och ekonomiska sammanhållningen, utveckla arbetsmarknadsdialogen och förbättra skyddet för arbetstagarna. Alla dessa mål delas av EU och är av allmänt intresse. Icke desto mindre anser kommissionen att det inte har visats att åtgärden är nödvändig och proportionerlig. Som redan redovisats i analysen av förekomsten av en förmån anser kommissionen det oberättigat att åtgärden inte kan utnyttjas för gruppavtal på företagsnivå som täcker samma risker men inte ingåtts inom ramen för ett förfarande för att utse försäkringsinstitution. Åtgärden är således oproportionerlig därför att den inte omfattar avtal som ingåtts utan ett sådant förfarande. I övrigt bör det konstateras, som kommissionen redan gjort för den första åtgärden, att även den andra åtgärden innebär en reduktion av löpande utgifter som utgör driftsstöd och enligt fast praxis inte kan anses vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget.

| (182) | Avslutningsvis kan det noteras att Frankrike inte har hänvisat till något annat förenlighetskriterium enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(182)

Avslutningsvis kan det noteras att Frankrike inte har hänvisat till något annat förenlighetskriterium enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget.

| (183) | Enligt Frankrike och CTIP kan tilläggsförsäkringstjänster på området trygghetsförsäkring inom ramen för förfarandet för att utse försäkringsinstitution anses utgöra tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget, särskilt om anslutningen till systemet är obligatorisk och systemet förvaltas av paritetiskt sammansatta organ. CTIP hänvisar även till domstolens dom i målet Albany (55) och tillägger att avtalsbaserade system för sociala trygghetsåtgärder med obligatorisk anslutning har en funktion av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(183)

Enligt Frankrike och CTIP kan tilläggsförsäkringstjänster på området trygghetsförsäkring inom ramen för förfarandet för att utse försäkringsinstitution anses utgöra tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget, särskilt om anslutningen till systemet är obligatorisk och systemet förvaltas av paritetiskt sammansatta organ. CTIP hänvisar även till domstolens dom i målet Albany (55) och tillägger att avtalsbaserade system för sociala trygghetsåtgärder med obligatorisk anslutning har en funktion av allmänt ekonomiskt intresse.

| (184) | Enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget ska företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol vara underkastade reglerna i fördraget, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Dessutom får utvecklingen av handeln inte påverkas i en omfattning som strider mot EU:s intresse. |
| --- | --- |

(184)

Enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget ska företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol vara underkastade reglerna i fördraget, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Dessutom får utvecklingen av handeln inte påverkas i en omfattning som strider mot EU:s intresse.

| (185) | Som redan noterats i granskningen av den första åtgärden (56) har medlemsstaterna stort utrymme att göra egna bedömningar i fråga om egenskaperna hos tjänster som kan anses vara av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(185)

Som redan noterats i granskningen av den första åtgärden (56) har medlemsstaterna stort utrymme att göra egna bedömningar i fråga om egenskaperna hos tjänster som kan anses vara av allmänt ekonomiskt intresse.

| (186) | Kommissionen noterar också att domstolen i domen i det ovannämnda målet Albany fann att en ensamrätt att inom en viss sektor förvalta ett system för kompletterande pensioner kan betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, varvid domstolen underströk den viktiga samhällsfunktion som kompletterande pensioner tilldelats. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen noterar också att domstolen i domen i det ovannämnda målet Albany fann att en ensamrätt att inom en viss sektor förvalta ett system för kompletterande pensioner kan betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, varvid domstolen underströk den viktiga samhällsfunktion som kompletterande pensioner tilldelats.

| (187) | Mot denna bakgrund kan det inte uteslutas att de tjänster som försäkringsinstitutioner tillhandahåller inom ramen för arbetsmarknadsparternas beslut om att utse dem kan betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, förutsatt att det avtal mellan arbetsmarknadsparterna varigenom en försäkringsinstitution utses görs obligatoriskt för samtliga företag i den berörda sektorn (eller för det berörda företaget) och täcker risker som inte eller i otillräcklig grad täcks av det offentliga sjukförsäkringssystemet. Som redan nämnts i granskningen av den första åtgärden (57), måste emellertid de ekonomiska åtgärderna till stöd för en sådan ordning begränsas till det som är nödvändigt för att kompensera försäkringsinstitutionerna för de merkostnader som dessa ådrar sig i samband med sin skyldighet att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna. |
| --- | --- |

(187)

Mot denna bakgrund kan det inte uteslutas att de tjänster som försäkringsinstitutioner tillhandahåller inom ramen för arbetsmarknadsparternas beslut om att utse dem kan betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, förutsatt att det avtal mellan arbetsmarknadsparterna varigenom en försäkringsinstitution utses görs obligatoriskt för samtliga företag i den berörda sektorn (eller för det berörda företaget) och täcker risker som inte eller i otillräcklig grad täcks av det offentliga sjukförsäkringssystemet. Som redan nämnts i granskningen av den första åtgärden (57), måste emellertid de ekonomiska åtgärderna till stöd för en sådan ordning begränsas till det som är nödvändigt för att kompensera försäkringsinstitutionerna för de merkostnader som dessa ådrar sig i samband med sin skyldighet att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna.

| (188) | I gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (58) anges villkoren för att kommissionen ska anse sådan ersättning vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget. I synnerhet får ersättningen inte överstiga kostnaderna för tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst i samband med fullgörandet av skyldigheterna. |
| --- | --- |

(188)

I gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (58) anges villkoren för att kommissionen ska anse sådan ersättning vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget. I synnerhet får ersättningen inte överstiga kostnaderna för tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst i samband med fullgörandet av skyldigheterna.

| (189) | Härvidlag måste man konstatera att den skattenedsättning som följer av den ytterligare avdragsrätten för anslag till utjämningsreserver inte uppfyller detta villkor. I själva verket går det inte att hitta någon som helst koppling mellan beloppet för skattenedsättningen och kostnaderna för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna. |
| --- | --- |

(189)

Härvidlag måste man konstatera att den skattenedsättning som följer av den ytterligare avdragsrätten för anslag till utjämningsreserver inte uppfyller detta villkor. I själva verket går det inte att hitta någon som helst koppling mellan beloppet för skattenedsättningen och kostnaderna för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna.

| (190) | Frankrike medger i sin skrivelse av den 31 oktober 2008 att beloppet för ersättningen (skattenedsättningen) för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse inte uppfyller villkoren enligt gemenskapens rambestämmelser. Härvidlag anser Frankrike dock att villkoren inte är anpassade till de särskilda egenskaperna hos de berörda verksamheterna. Enligt Frankrike är ett skatteavdrag bättre anpassat för ändamålet och mer flexibelt än ett bidrag baserat på en detaljerad bedömning av de merkostnader som förvaltningen av tjänsten ger upphov till. |
| --- | --- |

(190)

Frankrike medger i sin skrivelse av den 31 oktober 2008 att beloppet för ersättningen (skattenedsättningen) för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse inte uppfyller villkoren enligt gemenskapens rambestämmelser. Härvidlag anser Frankrike dock att villkoren inte är anpassade till de särskilda egenskaperna hos de berörda verksamheterna. Enligt Frankrike är ett skatteavdrag bättre anpassat för ändamålet och mer flexibelt än ett bidrag baserat på en detaljerad bedömning av de merkostnader som förvaltningen av tjänsten ger upphov till.

| (191) | Kommissionen anser emellertid att det krävs en strikt efterlevnad av de kriterier som ställs upp i gemenskapens rambestämmelser eftersom dessa gör det möjligt att få till stånd den jämvikt som krävs för att tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse ska fungera väl samtidigt som utvecklingen av handeln inte påverkas i en omfattning som strider mot EU:s intresse. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen anser emellertid att det krävs en strikt efterlevnad av de kriterier som ställs upp i gemenskapens rambestämmelser eftersom dessa gör det möjligt att få till stånd den jämvikt som krävs för att tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse ska fungera väl samtidigt som utvecklingen av handeln inte påverkas i en omfattning som strider mot EU:s intresse.

| (192) | Kommissionen anser således att villkoren i artikel 106.2 i EUF-fördraget, vilka utvecklas närmare i gemenskapens rambestämmelser, inte är uppfyllda och att åtgärden därför inte kan förklaras vara förenlig med den inre marknaden enligt den artikeln. |
| --- | --- |

(192)

Kommissionen anser således att villkoren i artikel 106.2 i EUF-fördraget, vilka utvecklas närmare i gemenskapens rambestämmelser, inte är uppfyllda och att åtgärden därför inte kan förklaras vara förenlig med den inre marknaden enligt den artikeln.

IX.   SLUTSATS

| (193) | Kommissionen finner att de av Frankrike anmälda stödordningarna till förmån för utarbetande av solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal och kollektiva trygghetsförsäkringsavtal utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Vidare finner kommissionen att det visserligen har visats att de berörda stödordningarna har en social målsättning men att de på grund av de närmare omständigheterna kring deras genomförande inte uppfyller villkoren i artiklarna 107.2, 107.3 och 106.2 i EUF-fördraget. De båda stödordningarna måste därför anses vara oförenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen finner att de av Frankrike anmälda stödordningarna till förmån för utarbetande av solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal och kollektiva trygghetsförsäkringsavtal utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Vidare finner kommissionen att det visserligen har visats att de berörda stödordningarna har en social målsättning men att de på grund av de närmare omständigheterna kring deras genomförande inte uppfyller villkoren i artiklarna 107.2, 107.3 och 106.2 i EUF-fördraget. De båda stödordningarna måste därför anses vara oförenliga med den inre marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De stödordningar som Frankrike genom tillämpning av artiklarna 207.2, 1461.1 och 39 quinquies GD i den franska allmänna skattelagstiftningen (Code général des impôts) planerar att genomföra till förmån dels för utarbetande av solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal, dels för utarbetande av kollektiva tilläggsförsäkringsavtal avseende dödsfall, invaliditet och handikapp, utgör statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden.

Dessa stödordningar får därför inte genomföras.

Artikel 2

Frankrike ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 26 januari 2011.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut ska hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget. Genom EUF-fördraget infördes också vissa ändringar i terminologin, t.ex. att ”gemenskapen” ersattes med ”unionen” och ”gemensamma marknaden” med ”inre marknaden”.

1

(2)  EUT C 38, 12.2.2008, s. 10.

2

(3)  Frankrikes officiella tidning nr 303 av den 31 december 2006, s. 20228, text nr 2 (källa: http://www.legifrance.gouv.fr).

3

källa

(4)  Se fotnot 2.

4

(5)  EUT C 136, 16.6.2009, s. 13, punkt 41.

5

(6)  I anmälan hänvisas till en skatt med den franska benämningen ”taxe professionnelle”. Denna skatt har dock sedermera ersatts av en annan skatt, ”contribution économique territoriale”, som baseras dels på värdet av bolagens fasta egendom, dels på bolagens förädlingsvärde.

6

(7)  Se kommissionens beslut av den 2 juni 2004, Frankrike, statligt stöd E 46/2001, befrielse från skatt på sjukförsäkringsavtal, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_e2001_0030.html#46

7

(8)  Se kommissionens beslut av den 29 oktober 2010, Frankrike, statligt stöd N 401/2010, ändring av reglerna för befrielse av solidariska och ansvarstagande sjukförsäkringsavtal från den särskilda skatten på försäkringsavtal.

8

(9)  De bestämmelser som rör avtalets ansvarstagande karaktär (att kostnader för avgifter utöver de fastställda för vissa åtgärder inte ersätts och att vissa profylaktiska åtgärder måste finansieras) infördes 2006.

9

(10)  I ett förslag till förordning fastställs denna andel till 85 procent.

10

(11)  I ett förslag till förordning fastställs denna andel till 93 procent.

11

(12)  Ett statligt bidrag i form av reducerade försäkringspremier som ges till personer vilkas ekonomiska tillgångar understiger ett visst värde som fastställs utifrån deras familjesituation. Bidragsbeloppet varierar mellan 100 och 500 euro beroende på mottagarens ålder.

12

(13)  Enligt förslaget till förordning skulle den andelen vara minst 3 procent.

13

(14)  Enligt förslaget till förordning skulle andelen för denna åldersgrupp vara minst 16 procent.

14

(15)  Enligt förslaget till förordning skulle andelen för denna åldersgrupp vara minst 31 procent.

15

(16)  Reserver ”för andra risker och kostnader” är ett belopp som tas upp som en skuld i balansräkningen och är avsett att täcka kostnader vilkas tidpunkt eller belopp inte är exakt bestämt. För att upprätta en reserv bokför man en överföring till reserverna (på ett kostnadskonto) och en reserv bland skulderna (på ett balanskonto). Tekniska utjämningsreserver är en typ av reserver för andra risker och kostnader.

16

(17)  EGT L 374, 31.12.1991, s. 7.

17

(18)  Se artikel L912-1 i den franska sjukförsäkringslagen.

18

(19)  Enligt systemet med utsedd försäkringsinstitution får den utsedda försäkringsinstitutionen inte ensidigt besluta om ändringar i reglerna för täckning, exempelvis genom höjning av avgifterna. Det är arbetsmarknadsparterna som beslutar om hur systemet ska utvecklas (förbättring av förmånerna, justering av avgifterna osv.).

19

(20)  Differensen mellan å ena sidan premie- eller avgiftsintäkterna minus anslag till lagenligt upprättade reserver och å andra sidan skadeersättningsbeloppet plus kostnader i samband med de berörda avtalen.

20

(21)  Eftersom Frankrike redan i anmälan av de berörda åtgärderna medgav att dessa utgjorde statligt stöd, nöjde sig kommissionen med att göra en kortfattad analys av den aspekten.

21

(22)  Se domstolens dom av den 21 september 1999 i mål C-67/96, Albany International BV mot Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, REG 1999, s. I-5751.

22

(23)  Se domstolens dom i mål C-67/96, Albany International BV mot Stichting Bedrijfspensioenfonds, nämnd ovan i fotnot 22.

23

(24)  Enligt en verksamhetsrapport för 2006 från tillsynsmyndigheten Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles finns det 263 ordinära försäkringsbolag, 66 pensionsinstitutioner och 1 201 ömsesidiga försäkringsbolag som är verksamma på marknaden för tilläggssjukförsäkring.

24

Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles

(25)  EUT C 297, 29.11.2005, s. 4.

25

(26)  Mål C-67/96, Albany International BV mot Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, nämnd ovan i fotnot 22.

26

(27)  Se punkt 71 och följande punkter i den dom som nämns ovan i fotnot 22.

27

(28)  Rapport annuel 2006 du Fonds CMU, http://www.cmu.fr/userdocs/Rapport%202006.pdf, annexe 13 – liste des 100 organismes complémentaires les plus importants.

28

Rapport annuel 2006 du Fonds CMU

(29)  Rapport d’activité 2008 du Fonds CMU, 13.5.2009, s. 33.

29

Rapport d’activité 2008 du Fonds CMU

(30)  Detta ömsesidiga försäkringsbolag regleras dock inte genom lagen om ömsesidiga försäkringsbolag utan genom försäkringslagen.

30

(31)  Se den franska konkurrensmyndighetens beslut nr 09-DCC-61 av den 4 november 2009 om det ömsesidiga försäkringsbolaget Prévadiès’ förvärv av de ömsesidiga försäkringsbolagen Altéis och Releya, s. 4.

31

(32)  I denna koncern ingår bland annat pensionsinstitutioner, ömsesidiga försäkringsbolag som regleras genom försäkringslagen och ömsesidiga försäkringsbolag samt dessas sammanslutningar som regleras genom lagen om ömsesidiga försäkringsbolag.

32

(33)  Se det beslut som nämns ovan i fotnot 31, s. 5.

33

(34)  Enquête sur la répartition du financement des dépenses de maladie depuis 1996 et sur les transferts opérés entre l’assurance maladie obligatoire, les assurances complémentaires et les ménages, Cour des Comptes, april 2008.

34

Enquête sur la répartition du financement des dépenses de maladie depuis 1996 et sur les transferts opérés entre l’assurance maladie obligatoire, les assurances complémentaires et les ménages, Cour des Comptes

(35)  Se härvidlag Bulletin officiel de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes nr 7bis av den 15 september 2006, s. 2 (offentliggörande av en skrivelse av den 9 augusti 2006 från ministern för ekonomi, finans och industri till ombuden för det ömsesidiga försäkringsbolaget Mutuelle Préviade-Mutouest rörande ett samråd inom sektorn för tilläggssjukförsäkring).

35

Bulletin officiel de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes

(36)  Se senatens informationsskrivelse (rapport d’information) nr 385 av den 8 juni 2008 om fördelningen av finansieringen av sjukförsäkringen sedan 1996 samt överföringen av kostnaderna mellan obligatorisk sjukförsäkring, tilläggsförsäkringar och hushållen, s. 11.

36

rapport d’information

(37)  Rapport d’activité 2008 du Fonds CMU, 13.5.2009, s. 33.

37

Rapport d’activité 2008 du Fonds CMU

(38)  Id., s. 13.

38

(39)  Se domstolens dom av den 22 juni 2006 i de förenade målen C-182/03 och C-217/03, Forum 187 ASBL, REG. 2006, s. I-5479, punkt 86 och där angiven rättspraxis.

39

(40)  Domstolens dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark Trans och Regierungspräsidium Magdeburg, REG 2003, s. I-7747.

40

(41)  Se, för ett liknande resonemang, exempelvis domstolens dom av den 7 mars 2002 i mål C-310/99, Italien mot kommissionen, REG 2002, s. I-2289, punkt 84.

41

(42)  Se, när det gäller den restriktiva tolkningen av artikel 107.2 i EUF-fördraget, domstolens dom av den 29 april 2004 i mål C-278/00, Grekland mot kommissionen, REG 2000, s. I-3997, punkterna 81–82, och förstainstansrättens dom av den 15 juni 2005 i mål T-171/02, Regione autonoma della Sardegna mot kommissionen, REG 2005, s. II-2123, punkterna 165–166.

42

(43)  Se kommissionens beslut av den 30 maj 2007, Frankrike, kompletterande sociala trygghetsåtgärder för statsanställda, N 911/2006, skälen 34–36.

43

(44)  Se beskrivningen av kriterierna i skäl 20 i detta beslut.

44

(45)  Enligt detta dekretförslag måste det i minst 75 procent av de avtal som kan komma i fråga för åtgärden föreskrivas antingen 1. att den försäkrade och i förekommande fall dennes anhöriga, kostnadsfritt eller högst till den avgift som tas ut inom det obligatoriska sjukförsäkringssystemet, får behålla samtliga förmåner enligt avtalet under minst sex månader från det att den försäkrade förlorar sin anställning, konstateras vara invalid eller avlider, eller 2. att institutionen under ett år står för 30 procent av avgifterna för försäkrade som förlorar sin anställning, för lärlingar under 26 års ålder och för personer som befinner sig helt eller delvis i beroendeställning.

45

(46)  Se kommissionens beslut av den 2 juni 2004, nämnt ovan i fotnot 7.

46

(47)  Enquête sur la répartition du financement des dépenses de maladie depuis 1996 et sur les transferts opérés entre l’assurance maladie obligatoire, les assurances complémentaires et les ménages, Cour des Comptes, april 2008.

47

Enquête sur la répartition du financement des dépenses de maladie depuis 1996 et sur les transferts opérés entre l’assurance maladie obligatoire, les assurances complémentaires et les ménages, Cour des Comptes

(48)  Se, för ett liknande resonemang, kommissionens riktlinjer för tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och artikel 61 i EES-avtalet på statligt stöd inom luftfartsområdet, EGT C 350, 10.12.1994, s. 11.

48

(49)  Artikel L112-1 andra stycket i lagen om ömsesidiga försäkringsbolag.

49

(50)  Se förstainstansrättens dom i de förenade målen T-116/01 och T-118/01, P&O European Ferries, REG 2003, s. II-2957, punkt 163.

50

(51)  Artikel 1 i lag nr 89-1009 av den 31 december 1989 om förstärkning av försäkrade personers skydd mot vissa risker.

51

(52)  Från och med att arbetsgivaren bidrar till avgifterna (helt eller delvis) måste alla berörda löntagare ansluta sig till det trygghetsförsäkringsavtal som upprättats för företaget eller branschen.

52

(53)  Vid utgången av 2006 fanns det över 100 kollektivavtal som skyddade löntagare mot risker i samband med dödsfall, invaliditet och handikapp och där en viss försäkringsinstitution utsågs.

53

(54)  Se kommissionens beslut av den 30 maj 2007, N 911/2006, Frankrike, Kompletterande sociala trygghetsåtgärder för statsanställda, skäl 39 och följande skäl.

54

(55)  Mål C-67/96, Albany International BV mot Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, nämnd ovan i fotnot 22.

55

(56)  Se skäl 143 i detta beslut.

56

(57)  Se skäl 143 i detta beslut.

57

(58)  EUT C 297, 29.11.2005, s. 4.

58

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/36

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 maj 2011

om tillstånd för utsläppande på marknaden av krompikolinat som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97

[delgivet med nr K(2011) 3586]

(Endast den engelska texten är giltig)

(2011/320/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Den 6 april 2009 ansökte företaget Cantox Health Sciences International på Nutrition 21:s vägnar hos de behöriga myndigheterna i Irland om att få släppa ut krompikolinat på marknaden som ny livsmedelsingrediens. |
| --- | --- |

(1)

Den 6 april 2009 ansökte företaget Cantox Health Sciences International på Nutrition 21:s vägnar hos de behöriga myndigheterna i Irland om att få släppa ut krompikolinat på marknaden som ny livsmedelsingrediens.

| (2) | Den 24 april 2009 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Irland sin första utvärderingsrapport. Den slutsats som drogs i rapporten var att en ny utvärdering var nödvändig. |
| --- | --- |

(2)

Den 24 april 2009 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Irland sin första utvärderingsrapport. Den slutsats som drogs i rapporten var att en ny utvärdering var nödvändig.

| (3) | Kommissionen informerade alla medlemsstater om ansökan den 30 april 2009. Den 12 augusti 2009 ombads Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad Efsa) att utföra utvärderingen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen informerade alla medlemsstater om ansökan den 30 april 2009. Den 12 augusti 2009 ombads Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad Efsa) att utföra utvärderingen.

| (4) | Efter en begäran från kommissionen antog Efsa den 10 november 2010 ett yttrande (2) om säkerheten hos krompikolinat som en källa till krom som får tillsättas för näringsändamål i livsmedel till den allmänna befolkningen och i livsmedel för särskilda näringsändamål. I yttrandet fann Efsa att krompikolinat inte utgör något säkerhetsproblem, förutsatt att den totala mängden krom inte överstiger 250 μg om dagen, det värde som Världshälsoorganisationen fastställt för tillskottsintag av krom som inte bör överskridas. |
| --- | --- |

(4)

Efter en begäran från kommissionen antog Efsa den 10 november 2010 ett yttrande (2) om säkerheten hos krompikolinat som en källa till krom som får tillsättas för näringsändamål i livsmedel till den allmänna befolkningen och i livsmedel för särskilda näringsändamål. I yttrandet fann Efsa att krompikolinat inte utgör något säkerhetsproblem, förutsatt att den totala mängden krom inte överstiger 250 μg om dagen, det värde som Världshälsoorganisationen fastställt för tillskottsintag av krom som inte bör överskridas.

| (5) | I kommissionens förordning (EG) nr 953/2009 av den 13 oktober 2009 om ämnen som för särskilda näringsändamål får tillsättas i livsmedel för särskilda näringsändamål (3) och/eller i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 av den 20 december 2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (4) anges särskilda bestämmelser om användning av vitaminer, mineralämnen och andra ämnen i livsmedel. Användningen av krompikolinat bör godkännas utan att det påverkar tillämpningen av kraven i denna lagstiftning. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens förordning (EG) nr 953/2009 av den 13 oktober 2009 om ämnen som för särskilda näringsändamål får tillsättas i livsmedel för särskilda näringsändamål (3) och/eller i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 av den 20 december 2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (4) anges särskilda bestämmelser om användning av vitaminer, mineralämnen och andra ämnen i livsmedel. Användningen av krompikolinat bör godkännas utan att det påverkar tillämpningen av kraven i denna lagstiftning.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Krompikolinat som en källa för krom enligt specifikationen i bilagan får släppas ut på marknaden i unionen som en ny livsmedelsingrediens för användning i livsmedel utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i förordning (EG) nr 953/2009 och/eller förordning (EG) nr 1925/2006.

Artikel 2

Den nya livsmedelsingrediens som godkänns genom detta beslut ska vid märkning av livsmedel i vilka den ingår benämnas ”krompikolinat”.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Nutrition 21, Inc., 4 Manhattanville Road, Purchase, New York 10577, Förenta staterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 maj 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  The EFSA Journal, vol. 8(2010):12, artikelnr 1883.

2

The EFSA Journal

(3)  EUT L 269, 14.10.2009, s. 9.

3

(4)  EUT L 404, 30.12.2006, s. 26.

4

---

BILAGA

SPECIFIKATIONER FÖR KROMPIKOLINAT

Beskrivning: Krompikolinat är ett rödaktigt, lättrinnande pulver, något lösligt i vatten vid pH 7. Saltet är också lösligt i polära organiska lösningsmedel.

Krompikolinat har det systematiska namnet tris(2-pyridinkarboxylat-N,O)krom(III) eller 2-pyridinkarboxylsyrakrom(III)salt.

CAS-nr: 14639-25-9

Kemisk formel: Cr(C6H4NO2)3

Strukturformel:

Image

| Krompikolinats kemiska egenskaper |
| --- |
| Krompikolinat | mer än 95 % |
| Krom (III) | 12–13 % |
| Krom (VI) | inte påvisat |
| Vatten | högst 4 % |

Krompikolinats kemiska egenskaper

Krompikolinat

mer än 95 %

Krom (III)

12–13 %

Krom (VI)

inte påvisat

Vatten

högst 4 %

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/38

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 27 maj 2011

om inrättandet av en symbol för information till allmänheten om badvattnets klassificering samt badförbud eller avrådan från bad enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG

(2011/321/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG av den 15 februari 2006 om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (1), särskilt artikel 15.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 12.1 a i direktiv 2006/7/EG föreskrivs en skyldighet att informera allmänheten om badvattnets aktuella klassificering samt badförbud eller avrådan från bad genom en tydlig och lättbegriplig skylt eller symbol. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 12.1 a i direktiv 2006/7/EG föreskrivs en skyldighet att informera allmänheten om badvattnets aktuella klassificering samt badförbud eller avrådan från bad genom en tydlig och lättbegriplig skylt eller symbol.

| (2) | De åtgärder som fastställs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som har inrättats enligt artikel 16.1 i direktiv 2006/7/EG. |
| --- | --- |

(2)

De åtgärder som fastställs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som har inrättats enligt artikel 16.1 i direktiv 2006/7/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För att aktivt sprida och omgående informera om badvattnets klassificering samt badförbud eller avrådan från bad enligt artikel 12.1 a i direktiv 2006/7/EG inrättas härmed följande symboler:

| (1) | Symboler för att informera om badförbud eller avrådan från bad anges i del 1 i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

(1)

Symboler för att informera om badförbud eller avrådan från bad anges i del 1 i bilagan till detta beslut.

| (2) | Symboler för att informera om badvattnets klassificering anges i del 2 i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

(2)

Symboler för att informera om badvattnets klassificering anges i del 2 i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den första dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 27 maj 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 64, 4.3.2006, s. 37.

1

---

BILAGA

DEL 1

Symboler för att informera om badförbud eller avrådan från bad

Image

Image

DEL 2

Symboler för att informera om badvattnets klassificering

Image

Image

Image

Image

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/41

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 maj 2011

om ändring av bilagorna I och II till beslut 2009/861/EG om övergångsbestämmelser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 vad gäller bearbetning i vissa mjölkbearbetningsanläggningar i Bulgarien av obehandlad mjölk som inte uppfyller kraven

[delgivet med nr K(2011) 3647]

(Text av betydelse för EES)

(2011/322/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (1), särskilt artikel 9, första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 853/2004 fastställs särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung för livsmedelsföretagare. I dessa regler ingår hygienkrav för obehandlad mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 853/2004 fastställs särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung för livsmedelsföretagare. I dessa regler ingår hygienkrav för obehandlad mjölk och mjölkprodukter.

| (2) | I kommissionens beslut 2009/861/EG (2) föreskrivs vissa undantag från kraven i avsnitt IX kapitel I delarna II och III i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 för de mjölkbearbetningsanläggningar i Bulgarien som anges i det beslutet. Det beslutet ska tillämpas från och med den 1 januari 2010 till och med den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 2009/861/EG (2) föreskrivs vissa undantag från kraven i avsnitt IX kapitel I delarna II och III i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 för de mjölkbearbetningsanläggningar i Bulgarien som anges i det beslutet. Det beslutet ska tillämpas från och med den 1 januari 2010 till och med den 31 december 2011.

| (3) | Genom undantag från de relevanta bestämmelserna i förordning (EG) nr 853/2004 får därför vissa mjölkbearbetningsanläggningar som finns förtecknade i bilaga I till beslut 2009/861/EG bearbeta både mjölk som uppfyller kraven och mjölk som inte gör det, förutsatt att bearbetningen sker i separata produktionslinjer. Dessutom får vissa mjölkbearbetningsanläggningar som anges i bilaga II till det beslutet fortsätta att bearbeta mjölk som inte uppfyller kraven även utan separata produktionslinjer. |
| --- | --- |

(3)

Genom undantag från de relevanta bestämmelserna i förordning (EG) nr 853/2004 får därför vissa mjölkbearbetningsanläggningar som finns förtecknade i bilaga I till beslut 2009/861/EG bearbeta både mjölk som uppfyller kraven och mjölk som inte gör det, förutsatt att bearbetningen sker i separata produktionslinjer. Dessutom får vissa mjölkbearbetningsanläggningar som anges i bilaga II till det beslutet fortsätta att bearbeta mjölk som inte uppfyller kraven även utan separata produktionslinjer.

| (4) | Bulgarien sände kommissionen en ändrad och uppdaterad förteckning över dessa mjölkbearbetningsanläggningar den 24 november 2010. |
| --- | --- |

(4)

Bulgarien sände kommissionen en ändrad och uppdaterad förteckning över dessa mjölkbearbetningsanläggningar den 24 november 2010.

| (5) | Anläggning nummer 7 (BG 0812009 ”Serdika –90” AD) i bilaga I till beslut 2009/861/EG har strukits från den nya förteckningen och fått tillåtelse att saluföra mjölkprodukter på den inre marknaden eftersom den uppfyller kraven i kapitel I i avsnitt IX i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

(5)

Anläggning nummer 7 (BG 0812009 ”Serdika –90” AD) i bilaga I till beslut 2009/861/EG har strukits från den nya förteckningen och fått tillåtelse att saluföra mjölkprodukter på den inre marknaden eftersom den uppfyller kraven i kapitel I i avsnitt IX i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.

| (6) | Dessutom har anläggningarna nummer 14 (BG 1312002 ”Milk Grup” EOOD), nummer 25 (BG 1612020 ET ”Bor – Chvor”), nummer 70 (BG 2412041 ”Mlechen svyat 2003” OOD) och nummer 92 (2212023 ”EL BI BULGARIKUM”) i bilaga II till beslut 2009/861/EG strukits från förteckningen och fått tillåtelse av saluföra mjölkprodukter på den inre marknaden eftersom de uppfyller kraven i kapitel I i avsnitt IX i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

(6)

Dessutom har anläggningarna nummer 14 (BG 1312002 ”Milk Grup” EOOD), nummer 25 (BG 1612020 ET ”Bor – Chvor”), nummer 70 (BG 2412041 ”Mlechen svyat 2003” OOD) och nummer 92 (2212023 ”EL BI BULGARIKUM”) i bilaga II till beslut 2009/861/EG strukits från förteckningen och fått tillåtelse av saluföra mjölkprodukter på den inre marknaden eftersom de uppfyller kraven i kapitel I i avsnitt IX i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004.

| (7) | Beslut 2009/861/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Beslut 2009/861/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till beslut 2009/861/EG ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 mars 2011.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 maj 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  EUT L 314, 1.12.2009, s. 83.

2

---

BILAGA

Bilagorna I och II till beslut 2009/861/EG ska ersättas med följande:

BILAGA I

Förteckning över mjölkbearbetningsanläggningar som får bearbeta både mjölk som uppfyller kraven och mjölk som inte gör det, enligt vad som avses i artikel 2

| Nr | Veterinärnummer | Anläggningens namn | Stad/gata eller ort/region |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 04.1.2010 | ’Bi Si Si Handel’ OOD | gr. Elena
  ul. ’Treti mart’ 19 |
| 2 | BG 05.1.2025 | ’El Bi Bulgarikum’ EAD | gr. Vidin
  YUPZ |
| 3 | BG 06.1.2027 | ’Mlechen ray - 2’ EOOD | gr. Vratsa
  kv. ’Bistrets’ |
| 4 | BG 06.1.2043 | ET ’Zorov- 91 -Dimitar Zorov’ | gr. Vratsa
  Mestnost ’Parshevitsa’ |
| 5 | BG 20.1.2020 | ’Yotovi’ OOD | gr. Sliven
  kv. ’Rechitsa’ |
| 6 | BG 25.1.2020 | ’Mizia-Milk’ OOD | gr. Targovishte Industrialna zona |
| 7 | BG 21.1.2001 | ’Rodopeya - Belev’ EOOD | gr. Smolyan,
  Ul. ’Trakya’ 20 |
| 8 | BG 12.1.2001 | ’S i S - 7’ EOOD | gr. Montana
  ’Vrachansko shose’ 1 |
| 9 | BG 28.1.2003 | ’Balgarski yogurt’ OOD | s. Veselinovo,
  obl. Yambolska |

Nr

Veterinärnummer

Anläggningens namn

Stad/gata eller ort/region

1

BG 04.1.2010

’Bi Si Si Handel’ OOD

gr. Elena

ul. ’Treti mart’ 19

2

BG 05.1.2025

’El Bi Bulgarikum’ EAD

gr. Vidin

YUPZ

3

BG 06.1.2027

’Mlechen ray - 2’ EOOD

gr. Vratsa

kv. ’Bistrets’

4

BG 06.1.2043

ET ’Zorov- 91 -Dimitar Zorov’

gr. Vratsa

Mestnost ’Parshevitsa’

5

BG 20.1.2020

’Yotovi’ OOD

gr. Sliven

kv. ’Rechitsa’

6

BG 25.1.2020

’Mizia-Milk’ OOD

gr. Targovishte Industrialna zona

7

BG 21.1.2001

’Rodopeya - Belev’ EOOD

gr. Smolyan,

Ul. ’Trakya’ 20

8

BG 12.1.2001

’S i S - 7’ EOOD

gr. Montana

’Vrachansko shose’ 1

9

BG 28.1.2003

’Balgarski yogurt’ OOD

s. Veselinovo,

obl. Yambolska

BILAGA II

Förteckning över mjölkbearbetningsanläggningar som får bearbeta mjölk som inte uppfyller kraven, enligt vad som avses i artikel 3

| Nr | Veterinärnummer | Anläggningens namn | Stad/gata eller ort/region |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 2412037 | ”Stelimeks” EOOD | s. Asen |
| 2 | 0912015 | ”Anmar” OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 3 | 0912016 | OOD ”Persenski” | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 4 | 1012014 | ET ”Georgi Gushterov DR” | s. Yahinovo |
| 5 | 1012018 | ”Evro miyt end milk” EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 6 | 1112004 | ”Matev-Mlekoprodukt” OOD | s. Goran |
| 7 | 1112017 | ET ”Rima-Rumen Borisov” | s. Vrabevo |
| 8 | 1312023 | ”Inter-D” OOD | s. Kozarsko |
| 9 | 1612049 | ”Alpina -Milk” EOOD | s. Zhelyazno |
| 10 | 1612064 | OOD ”Ikay” | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 11 | 2112008 | MK ”Rodopa milk” | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 12 | 2412039 | ”Penchev” EOOD | gr. Chirpan
  ul. ”Septemvriytsi” 58 |
| 13 | 2512021 | ”Keya-Komers-03” EOOD | s. Svetlen |
| 14 | 0112014 | ET ”Veles-Kostadin Velev” | gr. Razlog
  ul. ”Golak” 14 |
| 15 | 2312041 | ”Danim-D.Stoyanov” EOOD | gr. Elin Pelin
  m-st Mansarovo |
| 16 | 2712010 | ”Kamadzhiev-milk” EOOD | s. Kriva reka
  obsht. N.Kozlevo |
| 17 | BG 1212029 | SD ”Voynov i sie” | gr. Montana ul. ”N.Yo.Vaptsarov” 8 |
| 18 | 0712001 | ”Ben Invest” OOD | s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo |
| 19 | 1512012 | ET ”Ahmed Tatarla” | s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol |
| 20 | 2212027 | ”Ekobalkan” OOD | gr. Sofia
  bul ”Evropa” 138 |
| 21 | 2312030 | ET ”Favorit- D.Grigorov” | s. Aldomirovtsi |
| 22 | 2312031 | ET ”Belite kamani” | s. Dragotintsi |
| 23 | BG 1512033 | ET ”Voynov-Ventsislav Hristakiev” | s. Milkovitsa
  obsht. Gulyantsi |
| 24 | BG 1512029 | ”Lavena” OOD | s. Dolni Dębnik obl. Pleven |
| 25 | BG 1612028 | ET ”Slavka Todorova” | s. Trud
  obsht. Maritsa |
| 26 | BG 1612051 | ET ”Radev-Radko Radev” | s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv |
| 27 | BG 1612066 | ”Lakti ko” OOD | s. Bogdanitza |
| 28 | BG 2112029 | ET ”Karamfil Kasakliev” | gr. Dospat |
| 29 | BG 0912004 | ”Rodopchanka” OOD | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 30 | 0112003 | ET ”Vekir” | s. Godlevo |
| 31 | 0112013 | ET ”Ivan Kondev” | gr. Razlog
  Stopanski dvor |
| 32 | 0212037 | ”Megakomers” OOD | s. Lyulyakovo
  obsht. Ruen |
| 33 | 0512003 | SD ”LAF-Velizarov i sie” | s. Dabravka
  obsht. Belogradchik |
| 34 | 0612035 | OOD ”Nivego” | s. Chiren |
| 35 | 0612041 | ET ”Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova” | gr. Vratsa
  ul. ”Ilinden” 3 |
| 36 | 0612042 | ET ”Mlechen puls - 95 - Tsvetelina Tomova” | gr. Krivodol
  ul. ”Vasil Levski” |
| 37 | 1012008 | ”Kentavar” OOD | s. Konyavo
  obsht. Kyustendil |
| 38 | 1212022 | ”Milkkomm”
  EOOD | gr. Lom ul. ”Al. Stamboliyski” 149 |
| 39 | 1212031 | ”ADL” OOD | s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi |
| 40 | 15.1.2006 | ”Mandra” OOD | s. Obnova
  obsht. Levski |
| 41 | 1512008 | ET ”Petar Tonovski-Viola” | gr. Koynare
  ul. ”Hr.Botev” 14 |
| 42 | 1512010 | ET ”Militsa Lazarova-90” | gr. Slavyanovo,
  ul. “Asen Zlatarev” 2 |
| 43 | 1612024 | SD ”Kostovi - EMK” | gr. Saedinenie
  ul. ”L.Karavelov” 5 |
| 44 | 1612043 | ET ”Dimitar Bikov” | s. Karnare
  obsht. ”Sopot” |
| 45 | 1712046 | ET ”Stem-Tezdzhan Ali” | gr. Razgrad
  ul. ”Knyaz Boris” 23 |
| 46 | 2012012 | ET ”Olimp-P.Gurtsov” | gr. Sliven
  m-t ”Matsulka” |
| 47 | 2112003 | ”Milk- inzhenering” OOD | gr.Smolyan
  ul. ”Chervena skala” 21 |
| 48 | 21.12027 | ”Keri” OOD | s. Borino,
  obsht. Borino |
| 49 | 2312023 | ”Mogila” OOD | gr. Godech,
  ul. ”Ruse” 4 |
| 50 | 2512018 | ”Biomak” EOOD | gr. Omurtag
  ul. ”Rodopi” 2 |
| 51 | 2712013 | ”Ekselans” OOD | s. Osmar,
  obsht. V. Preslav |
| 52 | 2812018 | ET ”Bulmilk-Nikolay Nikolov” | s. General Inzovo, obl. Yambolska |
| 53 | 2812010 | ET ”Mladost-2-Yanko Yanev” | gr. Yambol,
  ul. ”Yambolen” 13 |
| 54 | BG 1012020 | ET ”Petar Mitov-Universal” | s. Gorna Grashtitsa
  obsht. Kyustendil |
| 55 | BG 11.1.2016 | Mandra ”IPZHZ” | gr. Troyan
  ul. ”V.Levski” 281 |
| 56 | BG 1712042 | ET ”Madar” | s. Terter |
| 57 | BG 2612042 | ”Bulmilk” OOD | s. Konush
  obl. Haskovska |
| 58 | BG 0912011 | ET ”Alada-Mohamed Banashak” | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 59 | 1112026 | ”ABLAMILK” EOOD | gr. Lukovit,
  ul. ”Yordan Yovkov” 13 |
| 60 | 1312005 | ”Ravnogor” OOD | s. Ravnogor |
| 61 | 1712010 | ”Bulagrotreyd-chastna kompaniya” EOOD | s. Yuper
  Industrialen kvartal |
| 62 | 1712013 | ET ”Deniz” | s. Ezerche |
| 63 | 2012011 | ET ”Ivan Gardev 52” | gr. Kermen
  ul. ”Hadzhi Dimitar” 2 |
| 64 | 2012024 | ET ”Denyo Kalchev 53” | gr. Sliven
  ul. ”Samuilovsko shose” 17 |
| 65 | 2112015 | OOD ”Rozhen Milk” | s. Davidkovo, obsht. Banite |
| 66 | 2112026 | ET ”Vladimir Karamitev” | s. Varbina
  obsht. Madan |
| 67 | 2312007 | ET ”Agropromilk” | gr. Ihtiman, ul. ”P.Slaveikov” 19 |
| 68 | 2612038 | ”Bul Milk” EOOD | gr. Haskovo
  Sev. industr. zona |
| 69 | 2612049 | ET ”Todorovi-53” | gr. Topolovgrad ul. ”Bulgaria” 65 |
| 70 | BG 1812008 | ”Vesi” OOD | s. Novo selo |
| 71 | BG 2512003 | ”Si Vi Es” OOD | gr. Omurtag
  Promishlena zona |
| 72 | BG 2612034 | ET ”Eliksir-Petko Petev” | s. Gorski izvor |
| 73 | BG 1812003 | ”Sirma Prista” AD | gr. Ruse
  bul. ”3-ti mart” 51 |
| 74 | BG 2512001 | ”Mladost -2002” OOD | gr. Targovishte
  bul. “29-ti yanuari” 7 |
| 75 | 0312002 | ET ”Mario” | gr. Suvorovo |
| 76 | 0712015 | ”Rosta” EOOD | s. M. Varshets |
| 77 | 0812030 | ”FAMA” AD | gr. Dobrich
  bul. ”Dobrudzha” 2 |
| 78 | 0912003 | ”Koveg-mlechni produkti” OOD | gr. Kardzhali
  Promishlena zona |
| 79 | 1412015 | ET ”Boycho Videnov - Elbokada 2000” | s. Stefanovo
  obsht. Radomir |
| 80 | 1712017 | ”Diva 02” OOD | gr. Isperih
  ul. ”An.Kanchev” |
| 81 | 1712019 | ET ”Ivaylo-Milena Stancheva” | gr. Isperih
  Parvi stopanski dvor |
| 82 | 1712037 | ET ”Ali Isliamov” | s. Yasenovets |
| 83 | 1712043 | ”Maxima milk” OOD | s. Samuil |
| 84 | 1812005 | ”DAV - Viktor Simonov” EOOD | gr. Vetovo
  ul. ”Han Kubrat” 52 |
| 85 | 2012010 | ”Saray” OOD | s. Mokren |
| 86 | 2012032 | ”Kiveks” OOD | s.Kovachite |
| 87 | 2012036 | ”Minchevi” OOD | s. Korten |
| 88 | 2212009 | ”Serdika -94” OOD | gr. Sofia
  kv. Zheleznitza |
| 89 | 2312028 | ET ”Sisi Lyubomir Semkov” | s. Anton |
| 90 | 2312033 | ”Balkan spetsial” OOD | s. Gorna Malina |
| 91 | 2312039 | EOOD ”Laktoni” | s. Ravno pole, obl. Sofiyska |
| 92 | 2412040 | ”Inikom” OOD | gr. Galabovo
  ul. ”G.S.Rakovski” 11 |
| 93 | 2512011 | ET ”Sevi 2000- Sevie Ibryamova” | s. Krepcha
  obsht. Opaka |
| 94 | 2612015 | ET ”Detelina 39” | s. Brod |
| 95 | 2812002 | ”Arachievi” OOD | s. Kirilovo,
  obl. Yambolska’ |
| 96 | BG 1612021 | ET ”Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov” | s. Briagovo
  obsht. Gulyantsi |
| 97 | BG 2012019 | ”Hemus-Milk komers” OOD | gr. Sliven
  Promishlena zona Zapad |
| 98 | 2012008 | ”Raftis” EOOD | s. Byala |
| 99 | 2112023 | ET ”Iliyan Isakov” | s. Trigrad
  obsht. Devin |
| 100 | 2312020 | ”MAH 2003” EOOD | gr. Etropole
  bul. ”Al. Stamboliyski” 21 |
| 101 | 2712005 | ”Nadezhda” OOD | s. Kliment |

Nr

Veterinärnummer

Anläggningens namn

Stad/gata eller ort/region

1

BG 2412037

”Stelimeks” EOOD

s. Asen

2

0912015

”Anmar” OOD

s. Padina

obsht. Ardino

3

0912016

OOD ”Persenski”

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

4

1012014

ET ”Georgi Gushterov DR”

s. Yahinovo

5

1012018

”Evro miyt end milk” EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

6

1112004

”Matev-Mlekoprodukt” OOD

s. Goran

7

1112017

ET ”Rima-Rumen Borisov”

s. Vrabevo

8

1312023

”Inter-D” OOD

s. Kozarsko

9

1612049

”Alpina -Milk” EOOD

s. Zhelyazno

10

1612064

OOD ”Ikay”

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

11

2112008

MK ”Rodopa milk”

s. Smilyan

obsht. Smolyan

12

2412039

”Penchev” EOOD

gr. Chirpan

ul. ”Septemvriytsi” 58

13

2512021

”Keya-Komers-03” EOOD

s. Svetlen

14

0112014

ET ”Veles-Kostadin Velev”

gr. Razlog

ul. ”Golak” 14

15

2312041

”Danim-D.Stoyanov” EOOD

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

16

2712010

”Kamadzhiev-milk” EOOD

s. Kriva reka

obsht. N.Kozlevo

17

BG 1212029

SD ”Voynov i sie”

gr. Montana ul. ”N.Yo.Vaptsarov” 8

18

0712001

”Ben Invest” OOD

s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo

19

1512012

ET ”Ahmed Tatarla”

s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol

20

2212027

”Ekobalkan” OOD

gr. Sofia

bul ”Evropa” 138

21

2312030

ET ”Favorit- D.Grigorov”

s. Aldomirovtsi

22

2312031

ET ”Belite kamani”

s. Dragotintsi

23

BG 1512033

ET ”Voynov-Ventsislav Hristakiev”

s. Milkovitsa

obsht. Gulyantsi

24

BG 1512029

”Lavena” OOD

s. Dolni Dębnik obl. Pleven

25

BG 1612028

ET ”Slavka Todorova”

s. Trud

obsht. Maritsa

26

BG 1612051

ET ”Radev-Radko Radev”

s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv

27

BG 1612066

”Lakti ko” OOD

s. Bogdanitza

28

BG 2112029

ET ”Karamfil Kasakliev”

gr. Dospat

29

BG 0912004

”Rodopchanka” OOD

s. Byal izvor

obsht. Ardino

30

0112003

ET ”Vekir”

s. Godlevo

31

0112013

ET ”Ivan Kondev”

gr. Razlog

Stopanski dvor

32

0212037

”Megakomers” OOD

s. Lyulyakovo

obsht. Ruen

33

0512003

SD ”LAF-Velizarov i sie”

s. Dabravka

obsht. Belogradchik

34

0612035

OOD ”Nivego”

s. Chiren

35

0612041

ET ”Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova”

gr. Vratsa

ul. ”Ilinden” 3

36

0612042

ET ”Mlechen puls - 95 - Tsvetelina Tomova”

gr. Krivodol

ul. ”Vasil Levski”

37

1012008

”Kentavar” OOD

s. Konyavo

obsht. Kyustendil

38

1212022

”Milkkomm”

EOOD

gr. Lom ul. ”Al. Stamboliyski” 149

39

1212031

”ADL” OOD

s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi

40

15.1.2006

”Mandra” OOD

s. Obnova

obsht. Levski

41

1512008

ET ”Petar Tonovski-Viola”

gr. Koynare

ul. ”Hr.Botev” 14

42

1512010

ET ”Militsa Lazarova-90”

gr. Slavyanovo,

ul. “Asen Zlatarev” 2

43

1612024

SD ”Kostovi - EMK”

gr. Saedinenie

ul. ”L.Karavelov” 5

44

1612043

ET ”Dimitar Bikov”

s. Karnare

obsht. ”Sopot”

45

1712046

ET ”Stem-Tezdzhan Ali”

gr. Razgrad

ul. ”Knyaz Boris” 23

46

2012012

ET ”Olimp-P.Gurtsov”

gr. Sliven

m-t ”Matsulka”

47

2112003

”Milk- inzhenering” OOD

gr.Smolyan

ul. ”Chervena skala” 21

48

21.12027

”Keri” OOD

s. Borino,

obsht. Borino

49

2312023

”Mogila” OOD

gr. Godech,

ul. ”Ruse” 4

50

2512018

”Biomak” EOOD

gr. Omurtag

ul. ”Rodopi” 2

51

2712013

”Ekselans” OOD

s. Osmar,

obsht. V. Preslav

52

2812018

ET ”Bulmilk-Nikolay Nikolov”

s. General Inzovo, obl. Yambolska

53

2812010

ET ”Mladost-2-Yanko Yanev”

gr. Yambol,

ul. ”Yambolen” 13

54

BG 1012020

ET ”Petar Mitov-Universal”

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

55

BG 11.1.2016

Mandra ”IPZHZ”

gr. Troyan

ul. ”V.Levski” 281

56

BG 1712042

ET ”Madar”

s. Terter

57

BG 2612042

”Bulmilk” OOD

s. Konush

obl. Haskovska

58

BG 0912011

ET ”Alada-Mohamed Banashak”

s. Byal izvor

obsht. Ardino

59

1112026

”ABLAMILK” EOOD

gr. Lukovit,

ul. ”Yordan Yovkov” 13

60

1312005

”Ravnogor” OOD

s. Ravnogor

61

1712010

”Bulagrotreyd-chastna kompaniya” EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

62

1712013

ET ”Deniz”

s. Ezerche

63

2012011

ET ”Ivan Gardev 52”

gr. Kermen

ul. ”Hadzhi Dimitar” 2

64

2012024

ET ”Denyo Kalchev 53”

gr. Sliven

ul. ”Samuilovsko shose” 17

65

2112015

OOD ”Rozhen Milk”

s. Davidkovo, obsht. Banite

66

2112026

ET ”Vladimir Karamitev”

s. Varbina

obsht. Madan

67

2312007

ET ”Agropromilk”

gr. Ihtiman, ul. ”P.Slaveikov” 19

68

2612038

”Bul Milk” EOOD

gr. Haskovo

Sev. industr. zona

69

2612049

ET ”Todorovi-53”

gr. Topolovgrad ul. ”Bulgaria” 65

70

BG 1812008

”Vesi” OOD

s. Novo selo

71

BG 2512003

”Si Vi Es” OOD

gr. Omurtag

Promishlena zona

72

BG 2612034

ET ”Eliksir-Petko Petev”

s. Gorski izvor

73

BG 1812003

”Sirma Prista” AD

gr. Ruse

bul. ”3-ti mart” 51

74

BG 2512001

”Mladost -2002” OOD

gr. Targovishte

bul. “29-ti yanuari” 7

75

0312002

ET ”Mario”

gr. Suvorovo

76

0712015

”Rosta” EOOD

s. M. Varshets

77

0812030

”FAMA” AD

gr. Dobrich

bul. ”Dobrudzha” 2

78

0912003

”Koveg-mlechni produkti” OOD

gr. Kardzhali

Promishlena zona

79

1412015

ET ”Boycho Videnov - Elbokada 2000”

s. Stefanovo

obsht. Radomir

80

1712017

”Diva 02” OOD

gr. Isperih

ul. ”An.Kanchev”

81

1712019

ET ”Ivaylo-Milena Stancheva”

gr. Isperih

Parvi stopanski dvor

82

1712037

ET ”Ali Isliamov”

s. Yasenovets

83

1712043

”Maxima milk” OOD

s. Samuil

84

1812005

”DAV - Viktor Simonov” EOOD

gr. Vetovo

ul. ”Han Kubrat” 52

85

2012010

”Saray” OOD

s. Mokren

86

2012032

”Kiveks” OOD

s.Kovachite

87

2012036

”Minchevi” OOD

s. Korten

88

2212009

”Serdika -94” OOD

gr. Sofia

kv. Zheleznitza

89

2312028

ET ”Sisi Lyubomir Semkov”

s. Anton

90

2312033

”Balkan spetsial” OOD

s. Gorna Malina

91

2312039

EOOD ”Laktoni”

s. Ravno pole, obl. Sofiyska

92

2412040

”Inikom” OOD

gr. Galabovo

ul. ”G.S.Rakovski” 11

93

2512011

ET ”Sevi 2000- Sevie Ibryamova”

s. Krepcha

obsht. Opaka

94

2612015

ET ”Detelina 39”

s. Brod

95

2812002

”Arachievi” OOD

s. Kirilovo,

obl. Yambolska’

96

BG 1612021

ET ”Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov”

s. Briagovo

obsht. Gulyantsi

97

BG 2012019

”Hemus-Milk komers” OOD

gr. Sliven

Promishlena zona Zapad

98

2012008

”Raftis” EOOD

s. Byala

99

2112023

ET ”Iliyan Isakov”

s. Trigrad

obsht. Devin

100

2312020

”MAH 2003” EOOD

gr. Etropole

bul. ”Al. Stamboliyski” 21

101

2712005

”Nadezhda” OOD

s. Kliment

---

Rättelser

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/48

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 258/2011 av den 16 mars 2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 70 av den 17 mars 2011
  )

På sidan 23 i skäl 164 första meningen ska det

i stället för:

”Om volymen av exporten från de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt efter införandet av antidumpningsåtgärderna [en procentsats kan införas beroende på omständigheterna i varje enskilt fall], kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen.”

vara:

”Om volymen av exporten från de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen.”

På sidan 26 i bilaga I ska det i bilagans rubrik

i stället för:

”Samarbetsvilliga kinesiska tillverkare som inte ingick i urvalet och som inte har beviljats individuell behandling”

vara:

”Samarbetsvilliga kinesiska tillverkare som inte ingick i urvalet eller som inte har beviljats individuell behandling”.

På sidan 27 i bilaga I ska det i företagsnamnet under nummer 33

i stället för:

”Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd.”

vara:

”Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd.”.

På sidan 27 i bilaga I ska det i företagsnamnet under nummer 59

i stället för:

”Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd.”

vara:

”Guangdong Ouya Ceramic Co. Ltd.”.

På sidan 28 i bilaga I ska det i företagsnamnet under nummer 82

i stället för:

”Louis Valentino Ceramic Co. Ltd..”

vara:

”Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd.”.

På sidan 29 i bilaga I ska det i företagsnamnet under nummer 109

i stället för:

”ZhaoQing Zhongcheng Ceramic Co. Ltd.”

vara:

”Zhaoqing Zhongheng Ceramic Co. Ltd.”.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 143/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 143/49

---

Rättelse till rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 24 av den 27 januari 2011
  )

| 1. | På sidan 21, bilaga IA, Art: Trynfisk Caproidae, Zon: EU-vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII (BOR/678-.), ska det |
| --- | --- |

1.

På sidan 21, bilaga IA, Art: Trynfisk Caproidae, Zon: EU-vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII (BOR/678-.), ska det

i stället för:

”(BOR/678-.)”

vara:

”(BOR/678-)”.

| 2. | På sidan 30, bilaga IA, Art: Glasvarar Lepidorhombus spp., Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (LEZ/561214), ska det |
| --- | --- |

2.

På sidan 30, bilaga IA, Art: Glasvarar Lepidorhombus spp., Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (LEZ/561214), ska det

Lepidorhombus

i stället för:

”(LEZ/561214)”

vara:

”(LEZ/56-14)”.

| 3. | På sidan 32, bilaga IA, Art: Marulkfiskar Lophiidae, Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (ANF/561214), ska det |
| --- | --- |

3.

På sidan 32, bilaga IA, Art: Marulkfiskar Lophiidae, Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (ANF/561214), ska det

Lophiidae

i stället för:

”(ANF/561214)”

vara:

”(ANF/56-14)”.

| 4. | På sidan 36, bilaga IA, Art: Vitling Merlangius merlangus, Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (WHG/561214), ska det |
| --- | --- |

4.

På sidan 36, bilaga IA, Art: Vitling Merlangius merlangus, Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (WHG/561214), ska det

Merlangius merlangus

i stället för:

”(WHG/561214)”

vara:

”(WHG/56-14)”.

| 5. | På sidan 40, bilaga IA, Art: Blåvitling Micromesistius poutassou, Zon: Norska vatten i II och IV (WHB/4AB-N.), ska det |
| --- | --- |

5.

På sidan 40, bilaga IA, Art: Blåvitling Micromesistius poutassou, Zon: Norska vatten i II och IV (WHB/4AB-N.), ska det

Micromesistius poutassou

i stället för:

”(WHB/4AB-N.)”

vara:

”(WHB/24-N.)”.

| 6. | På sidan 43, bilaga IA, Art: Långa Molva molva, Zon: IIIa; EU-vatten i delområdena 22–32 (LIN/3A/BCD), ska det |
| --- | --- |

6.

På sidan 43, bilaga IA, Art: Långa Molva molva, Zon: IIIa; EU-vatten i delområdena 22–32 (LIN/3A/BCD), ska det

Molva molva

i stället för:

”EU-vatten i delområdena 22–32”

vara:

”EU-vatten i IIIbcd”.

| 7. | På sidan 43, bilaga IA, Art: Långa Molva molva, Zon: IIIa; EU-vatten i delområdena 22–32 (LIN/3A/BCD), fotnot 1, ska det |
| --- | --- |

7.

På sidan 43, bilaga IA, Art: Långa Molva molva, Zon: IIIa; EU-vatten i delområdena 22–32 (LIN/3A/BCD), fotnot 1, ska det

Molva molva

i stället för:

| ”(1) | Kvoten får enbart fiskas i EU-vatten i IIIa och delområdena 22–32.” |
| --- | --- |

”(1)

Kvoten får enbart fiskas i EU-vatten i IIIa och delområdena 22–32.”

vara:

| ”(1) | Kvoten får enbart fiskas i EU-vatten i IIIa och IIIbcd.” |
| --- | --- |

”(1)

Kvoten får enbart fiskas i EU-vatten i IIIa och IIIbcd.”

| 8. | På sidan 44, bilaga IA, Art: Långa Molva molva, Zon: EU-vatten i IV (LIN/04.), ska det |
| --- | --- |

8.

På sidan 44, bilaga IA, Art: Långa Molva molva, Zon: EU-vatten i IV (LIN/04.), ska det

Molva molva

i stället för:

”(LIN/04.)”

vara:

”(LIN/04-C.)”.

| 9. | På sidan 49, bilaga IA, Art: Rödspätta Pleuronectes platessa, Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (PLE/561214), ska det |
| --- | --- |

9.

På sidan 49, bilaga IA, Art: Rödspätta Pleuronectes platessa, Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (PLE/561214), ska det

Pleuronectes platessa

i stället för:

”(PLE/561214)”

vara:

”(PLE/56-14)”.

| 10. | På sidan 51, bilaga IA, Art: Bleka Pollachius pollachius, Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (POL/561214), ska det |
| --- | --- |

10.

På sidan 51, bilaga IA, Art: Bleka Pollachius pollachius, Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (POL/561214), ska det

Pollachius pollachius

i stället för:

”(POL/561214)”

vara:

”(POL/56-14)”.

| 11. | På sidan 52, bilaga IA, Art: Gråsej Pollachius virens, Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i områdena Vb, XII och XIV (POK/561214), ska det |
| --- | --- |

11.

På sidan 52, bilaga IA, Art: Gråsej Pollachius virens, Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i områdena Vb, XII och XIV (POK/561214), ska det

Pollachius virens

i stället för:

”(POK/561214)”

vara:

”(POK/56-14)”.

| 12. | På sidan 54, bilaga IA, Art: Rockor Rajidae, Zon: EU-vatten i IIIa (SRX/03-C.), ska det |
| --- | --- |

12.

På sidan 54, bilaga IA, Art: Rockor Rajidae, Zon: EU-vatten i IIIa (SRX/03-C.), ska det

Rajidae

i stället för:

”(SRX/03-C.)”

vara:

”(SRX/03A-C.)”.

| 13. | På sidan 54, bilaga IA, Art: Rockor Rajidae, Zon: EU-vatten i IIIa (SRX/03-C.), fotnot 1, ska det |
| --- | --- |

13.

På sidan 54, bilaga IA, Art: Rockor Rajidae, Zon: EU-vatten i IIIa (SRX/03-C.), fotnot 1, ska det

Rajidae

i stället för:

| ”(1) | Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/03-C), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/03-C), ljusrocka (Raja brachyura) (RJH/03-C), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/03-C) och klorocka (Amblyraja radiata) (RJR/03-C) ska rapporteras separat.” |
| --- | --- |

”(1)

Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/03-C), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/03-C), ljusrocka (Raja brachyura) (RJH/03-C), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/03-C) och klorocka (Amblyraja radiata) (RJR/03-C) ska rapporteras separat.”

vara:

| ”(1) | Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/03A-C), ljusrocka (Raja brachyura) (RJH/03A-C), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/03A-C) och klorocka (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C) ska rapporteras separat.” |
| --- | --- |

”(1)

Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/03A-C), ljusrocka (Raja brachyura) (RJH/03A-C), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/03A-C) och klorocka (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C) ska rapporteras separat.”

| 14. | På sidan 58, bilaga IA, Art: Fiske efter makrill Scomber scombrus, Särskilda villkor, EU-vatten och norska vatten i område IVa (MAC/*04A-C) Under perioderna 1 januari–15 februari 2011 och 1 september–31 december 2011, ska det |
| --- | --- |

14.

På sidan 58, bilaga IA, Art: Fiske efter makrill Scomber scombrus, Särskilda villkor, EU-vatten och norska vatten i område IVa (MAC/*04A-C) Under perioderna 1 januari–15 februari 2011 och 1 september–31 december 2011, ska det

Scomber scombrus

i stället för:

”(MAC/*04A-C)”

vara:

”(MAC/*04A-EN)”.

| 15. | På sidan 59, bilaga IA, Art: Fiske efter makrill Scomber scombrus, Zon: Norska vatten i områdena IIa och IVa (MAC/24-N), ska det |
| --- | --- |

15.

På sidan 59, bilaga IA, Art: Fiske efter makrill Scomber scombrus, Zon: Norska vatten i områdena IIa och IVa (MAC/24-N), ska det

Scomber scombrus

i stället för:

”(MAC/24-N)”

vara:

”(MAC/2A4A-N)”.

| 16. | På sidan 59, bilaga IA, Art: Fiske efter makrill Scomber scombrus, Zon: Norska vatten i områdena IIa och IVa (MAC/24-N), fotnot 1, ska det |
| --- | --- |

16.

På sidan 59, bilaga IA, Art: Fiske efter makrill Scomber scombrus, Zon: Norska vatten i områdena IIa och IVa (MAC/24-N), fotnot 1, ska det

Scomber scombrus

i stället för:

| ”(1) | Fångster som tas i område IVa (MAC/*04.) och i internationella vatten i IIa (MAC/*02A-N.) ska rapporteras separat.” |
| --- | --- |

”(1)

Fångster som tas i område IVa (MAC/*04.) och i internationella vatten i IIa (MAC/*02A-N.) ska rapporteras separat.”

vara:

| ”(1) | Fångster som tas i område IVa (MAC/*4A.) och IIa (MAC/*2A.) ska rapporteras separat.” |
| --- | --- |

”(1)

Fångster som tas i område IVa (MAC/*4A.) och IIa (MAC/*2A.) ska rapporteras separat.”

| 17. | På sidan 60, bilaga IA, Art: Tunga Solea solea, Zon: EU-vatten i II och IV (SOL/24.), ska det |
| --- | --- |

17.

På sidan 60, bilaga IA, Art: Tunga Solea solea, Zon: EU-vatten i II och IV (SOL/24.), ska det

Solea solea

i stället för:

”(SOL/24.)”

vara:

”(SOL/24-C.)”.

| 18. | På sidan 60, bilaga IA, Art: Tunga Solea solea, Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (SOL/561214), ska det |
| --- | --- |

18.

På sidan 60, bilaga IA, Art: Tunga Solea solea, Zon: VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV (SOL/561214), ska det

Solea solea

i stället för:

”(SOL/561214)”

vara:

”(SOL/56-14)”.

| 19. | På sidan 62, bilaga IA, Art: Soleidae Soleidae, ska det |
| --- | --- |

19.

På sidan 62, bilaga IA, Art: Soleidae Soleidae, ska det

Soleidae

i stället för:

”Soleidae”

vara:

”Solea spp.”

| 20. | På sidan 66, bilaga IA, Art: Taggmakrillar Trachurus spp., Zon: IX (JAX/09.), Portugal, ska det |
| --- | --- |

20.

På sidan 66, bilaga IA, Art: Taggmakrillar Trachurus spp., Zon: IX (JAX/09.), Portugal, ska det

Trachurus

i stället för:

”390”

vara:

”21 931”.

| 21. | På sidan 92, bilaga IE, Art: Antarktisk krill Euphausia superba, Zon: FAO 48 (KRI/F48.), Särskilda villkor, ska det |
| --- | --- |

21.

På sidan 92, bilaga IE, Art: Antarktisk krill Euphausia superba, Zon: FAO 48 (KRI/F48.), Särskilda villkor, ska det

Euphausia superba

i stället för:

| ”Delområde 48.1 (KRI/*F48.1.) | 155 000 |
| --- | --- |
| Delområde 48,2 (KRI/*F48,2.) | 279 000 |
| Delområde 48,3 (KRI/*F48,3.) | 279 000 |
| Delområde 48,4 (KRI/*F48,4.) | 93 000” |

”Delområde 48.1 (KRI/*F48.1.)

155 000

Delområde 48,2 (KRI/*F48,2.)

279 000

Delområde 48,3 (KRI/*F48,3.)

279 000

Delområde 48,4 (KRI/*F48,4.)

93 000”

vara:

| ”Delområde 48.1 (KRI/*F481.) | 155 000 |
| --- | --- |
| Delområde 48.2 (KRI/*F482.) | 279 000 |
| Delområde 48.3 (KRI/*F483.) | 279 000 |
| Delområde 48.4 (KRI/*F484.) | 93 000”. |

”Delområde 48.1 (KRI/*F481.)

155 000

Delområde 48.2 (KRI/*F482.)

279 000

Delområde 48.3 (KRI/*F483.)

279 000

Delområde 48.4 (KRI/*F484.)

93 000”.

---