# Az Európai Unió L 282/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.282.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 282 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. október 28. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.282.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 282

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. október 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 964/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. október 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 1 |
| | * | A Tanács 965/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. október 25.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glükonát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 24 |
| | * | A Bizottság 966/2010/EU rendelete (2010. október 27.) a 91/2009/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott, Malajziából származóként vagy nem ilyenként bejelentett vas vagy acél kötőelemek behozatala révén történő lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatalok nyilvántartásba-vételi kötelezettségének előírásáról | 29 |
| | * | A Bizottság 967/2010/EU rendelete (2010. október 27.) a vaj pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárás megindításáról szóló 446/2010/EU rendeletben rögzített értékesítés lezárásáról | 33 |
| | | A Bizottság 968/2010/EU rendelete (2010. október 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 34 |
| | | A Bizottság 969/2010/EU rendelete (2010. október 27.) a 327/98/EK rendelettel a 2010. októberi alidőszakra megnyitott vámkontingensek keretében történő rizsbehozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról | 36 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/651/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. október 26.) a 2010/89/EU bizottsági határozatnak egyes szerkezeti követelmények alkalmazása vonatkozásában átmeneti intézkedések hatálya alá eső egyes romániai húsipari, halipari és tojástermelő létesítmények, valamint hűtőházak jegyzéke tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 7269. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 39 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 964/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. október 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

1

*

A Tanács 965/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. október 25.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glükonát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

24

*

A Bizottság 966/2010/EU rendelete (2010. október 27.) a 91/2009/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott, Malajziából származóként vagy nem ilyenként bejelentett vas vagy acél kötőelemek behozatala révén történő lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatalok nyilvántartásba-vételi kötelezettségének előírásáról

29

*

A Bizottság 967/2010/EU rendelete (2010. október 27.) a vaj pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárás megindításáról szóló 446/2010/EU rendeletben rögzített értékesítés lezárásáról

33

A Bizottság 968/2010/EU rendelete (2010. október 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

34

A Bizottság 969/2010/EU rendelete (2010. október 27.) a 327/98/EK rendelettel a 2010. októberi alidőszakra megnyitott vámkontingensek keretében történő rizsbehozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról

36

HATÁROZATOK

2010/651/EU

*

A Bizottság határozata (2010. október 26.) a 2010/89/EU bizottsági határozatnak egyes szerkezeti követelmények alkalmazása vonatkozásában átmeneti intézkedések hatálya alá eső egyes romániai húsipari, halipari és tojástermelő létesítmények, valamint hűtőházak jegyzéke tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 7269. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 7269. számú dokumentummal történt)

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 28.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 282/1

---

A TANÁCS 964/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. október 25.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 14. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

1.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A Bizottság a 404/2010/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 404/2010/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | Az eljárást a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (EUWA) (a továbbiakban: panaszos) által 2009. június 30-án, olyan gyártók nevében benyújtott panasz alapján indították meg, amelyeknek a termelése egyes alumíniumkerekek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárást a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (EUWA) (a továbbiakban: panaszos) által 2009. június 30-án, olyan gyártók nevében benyújtott panasz alapján indították meg, amelyeknek a termelése egyes alumíniumkerekek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.

2.   AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

| (3) | Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(3)

Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.

| (4) | A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.

| (5) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

| (6) | Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes alumíniumkerekek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. |
| --- | --- |

(6)

Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes alumíniumkerekek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.

| (7) | Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette. |
| --- | --- |

(7)

Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.

2.1.   A vizsgálat köre. A Törökországból származó behozatalra történő kiterjesztés

| (8) | Az exportáló gyártók érdekeit képviselő egyik fél azt állította, hogy az érintett termék Törökországból származó behozatalát is be kell vonni a jelen vizsgálat körébe. |
| --- | --- |

(8)

Az exportáló gyártók érdekeit képviselő egyik fél azt állította, hogy az érintett termék Törökországból származó behozatalát is be kell vonni a jelen vizsgálat körébe.

| (9) | Abban a tekintetben, hogy a panasz nem tartalmazta a Törökországból származó behozatalt, meg kell jegyezni, hogy az eljárás megindításakor nem állt rendelkezésre az ilyen behozatalra vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításához szükséges elegendő bizonyíték az ebből az országból származó dömping, károkozás és okozati összefüggés tekintetében. |
| --- | --- |

(9)

Abban a tekintetben, hogy a panasz nem tartalmazta a Törökországból származó behozatalt, meg kell jegyezni, hogy az eljárás megindításakor nem állt rendelkezésre az ilyen behozatalra vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításához szükséges elegendő bizonyíték az ebből az országból származó dömping, károkozás és okozati összefüggés tekintetében.

| (10) | Ellenkezőleg, a panaszosok által benyújtott információk szerint az érintett termék Törökországból származó behozatala nem dömpingelt áron történt (lásd a panasz nem bizalmas változatának 13.oldalán az 5. pontot és az 5.1.a. mellékletet). |
| --- | --- |

(10)

Ellenkezőleg, a panaszosok által benyújtott információk szerint az érintett termék Törökországból származó behozatala nem dömpingelt áron történt (lásd a panasz nem bizalmas változatának 13.oldalán az 5. pontot és az 5.1.a. mellékletet).

3.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

| (11) | Az ideiglenes intézkedéseket követően néhány fél megismételte érveit az eredeti és az utángyártott kerekek közötti különbséggel kapcsolatban, azt állítva, hogy a két szegmenset két különböző termékként kell kezelni. Ezek a felek arra hivatkoztak, hogy az eredeti kerekeket ki kell zárni a jelen vizsgálat köréből, mivel az eredeti és az utángyártott kerekeket eltérő gyártási eljárások szerint állítják elő, műszaki és fizikai jellemzőik eltérőek, ezeket más értékesítési csatornákon keresztül forgalmazzák, és a felhasználásuk is különböző. |
| --- | --- |

(11)

Az ideiglenes intézkedéseket követően néhány fél megismételte érveit az eredeti és az utángyártott kerekek közötti különbséggel kapcsolatban, azt állítva, hogy a két szegmenset két különböző termékként kell kezelni. Ezek a felek arra hivatkoztak, hogy az eredeti kerekeket ki kell zárni a jelen vizsgálat köréből, mivel az eredeti és az utángyártott kerekeket eltérő gyártási eljárások szerint állítják elő, műszaki és fizikai jellemzőik eltérőek, ezeket más értékesítési csatornákon keresztül forgalmazzák, és a felhasználásuk is különböző.

| (12) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdésében foglaltak szerint mind az eredeti, mind pedig az utángyártott kerekek előállíthatók valamennyi gyártási eljárás útján, bármilyen átmérővel, tömeggel és különféle utómunkákkal. Az eredeti és az utángyártott kerekek fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek, és ezek egymással felcserélhetők. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdésében foglaltak szerint mind az eredeti, mind pedig az utángyártott kerekek előállíthatók valamennyi gyártási eljárás útján, bármilyen átmérővel, tömeggel és különféle utómunkákkal. Az eredeti és az utángyártott kerekek fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek, és ezek egymással felcserélhetők.

| (13) | Néhány fél arra hivatkozott, hogy az eredeti és az utángyártott kerekeknek mások a végső fogyasztói: eredeti kerék esetén ez a személygépjármű-gyártó, utángyártott kerék esetén pedig a személygépjármű tulajdonosa. Ez az értelmezés félrevezető. Bár az eredeti kerekek vásárlói valóban a személygépjármű-gyártók, az eredeti és az utángyártott kerekek felhasználása megegyezik: személygépjárművekre és hasonló járművekre szerelik fel őket. Így végső fogyasztójuk ugyanaz, méghozzá a személygépjármű-vezető. |
| --- | --- |

(13)

Néhány fél arra hivatkozott, hogy az eredeti és az utángyártott kerekeknek mások a végső fogyasztói: eredeti kerék esetén ez a személygépjármű-gyártó, utángyártott kerék esetén pedig a személygépjármű tulajdonosa. Ez az értelmezés félrevezető. Bár az eredeti kerekek vásárlói valóban a személygépjármű-gyártók, az eredeti és az utángyártott kerekek felhasználása megegyezik: személygépjárművekre és hasonló járművekre szerelik fel őket. Így végső fogyasztójuk ugyanaz, méghozzá a személygépjármű-vezető.

| (14) | A leggyakrabban hangoztatott érv az volt, hogy az eredeti kerekekkel szemben más követelmények érvényesülnek, mint az utángyártottakkal szemben. Ezen érv szerint az eredeti kerekekre nem alkalmazhatóak az intézkedések, mert azok nem felcserélhetők az utángyártott kerekekkel (ezeket annak érdekében vásárolják, hogy megfeleljenek a különböző termékek piaci igényeinek, és ezek különböznek a kivitelük, a minőségi követelményeik, a beruházási igényük, a gyártási eljárásuk, az áruk és a behozatal elterjedtsége tekintetében is). |
| --- | --- |

(14)

A leggyakrabban hangoztatott érv az volt, hogy az eredeti kerekekkel szemben más követelmények érvényesülnek, mint az utángyártottakkal szemben. Ezen érv szerint az eredeti kerekekre nem alkalmazhatóak az intézkedések, mert azok nem felcserélhetők az utángyártott kerekekkel (ezeket annak érdekében vásárolják, hogy megfeleljenek a különböző termékek piaci igényeinek, és ezek különböznek a kivitelük, a minőségi követelményeik, a beruházási igényük, a gyártási eljárásuk, az áruk és a behozatal elterjedtsége tekintetében is).

| (15) | Egy másik érv szerint az eredeti kerekeket a személygépjármű-gyártók specifikációinak megfelelően gyártják, míg az utángyártott kerekek gyártási specifikációját a kerék gyártója választja ki úgy, hogy nem veszi figyelembe egy adott személygépjármű-modell követelményeit. Bár az utángyártott kerekeket névlegesen nem a személygépjármű-gyártók által megadott specifikációk alapján gyártják, azok különféle személygépjármű-modellekre szerelhetők fel. Valójában végső fokon pontosan ugyanazokra a személygépjármű-modellekre szerelik fel őket, amelyek számára eredetileg az eredeti kerekeket gyártották. Az a tény, hogy a specifikációk különböző forrásból származnak, önmagában nem tekinthető bizonyítéknak abban a tekintetben, hogy a fizikai és műszaki jellemzők különböznek. |
| --- | --- |

(15)

Egy másik érv szerint az eredeti kerekeket a személygépjármű-gyártók specifikációinak megfelelően gyártják, míg az utángyártott kerekek gyártási specifikációját a kerék gyártója választja ki úgy, hogy nem veszi figyelembe egy adott személygépjármű-modell követelményeit. Bár az utángyártott kerekeket névlegesen nem a személygépjármű-gyártók által megadott specifikációk alapján gyártják, azok különféle személygépjármű-modellekre szerelhetők fel. Valójában végső fokon pontosan ugyanazokra a személygépjármű-modellekre szerelik fel őket, amelyek számára eredetileg az eredeti kerekeket gyártották. Az a tény, hogy a specifikációk különböző forrásból származnak, önmagában nem tekinthető bizonyítéknak abban a tekintetben, hogy a fizikai és műszaki jellemzők különböznek.

| (16) | Az uniós gyártóktól és személygépjármű-gyártóktól további információkat kapott a Bizottság. Ezek az információk megerősítették, hogy mind az utángyártott, mind pedig az eredeti kerekek gyártása során ugyanazokat a gyártási eljárásokat (öntés, megfolyatás, hengerelés, kovácsolás, 2–3. részből álló kerekek) használják. Mindkettőt bármilyen tömeggel és átmérővel gyártják. Mind az eredeti, mind pedig az utángyártott kerekeken alkalmazhatnak betéteket, bizonyos fajta utómunkákat és hőkezelést. |
| --- | --- |

(16)

Az uniós gyártóktól és személygépjármű-gyártóktól további információkat kapott a Bizottság. Ezek az információk megerősítették, hogy mind az utángyártott, mind pedig az eredeti kerekek gyártása során ugyanazokat a gyártási eljárásokat (öntés, megfolyatás, hengerelés, kovácsolás, 2–3. részből álló kerekek) használják. Mindkettőt bármilyen tömeggel és átmérővel gyártják. Mind az eredeti, mind pedig az utángyártott kerekeken alkalmazhatnak betéteket, bizonyos fajta utómunkákat és hőkezelést.

| (17) | Egyes felek azt állították, hogy az eredeti és az utángyártott kerekek közötti különbségeket tükrözi az a tény, hogy az eredeti kerekek esetén nyersalumíniumot használnak, míg az utángyártott kerekek esetén az alumíniumot sokszor hulladékból nyerik. A Bizottság alaposan elemezte ezeket az észrevételeket. A Bizottság további információkat kapott a személygépjármű-gyártóktól és az uniós gyártóktól. Különösen azok az uniós gyártók, akik mind eredeti, mind pedig utángyártott kerekeket is előállítanak, erősítették meg, hogy mindkét kerékfajta előállítása során használnak mind nyersalumíniumot, mind pedig – bár korlátozott mértékben – hulladékból nyert alumíniumot is. A vizsgálat során gyűjtött további információk megerősítették azt, hogy a felhasznált alumínium típusát és minőségét illetően használt fő megkülönböztető tényező a szilíciumtartalom (7 % vagy 11 %). Mindkét ötvözetet használják mind az eredeti, mind pedig az utángyártott kerekek esetén. |
| --- | --- |

(17)

Egyes felek azt állították, hogy az eredeti és az utángyártott kerekek közötti különbségeket tükrözi az a tény, hogy az eredeti kerekek esetén nyersalumíniumot használnak, míg az utángyártott kerekek esetén az alumíniumot sokszor hulladékból nyerik. A Bizottság alaposan elemezte ezeket az észrevételeket. A Bizottság további információkat kapott a személygépjármű-gyártóktól és az uniós gyártóktól. Különösen azok az uniós gyártók, akik mind eredeti, mind pedig utángyártott kerekeket is előállítanak, erősítették meg, hogy mindkét kerékfajta előállítása során használnak mind nyersalumíniumot, mind pedig – bár korlátozott mértékben – hulladékból nyert alumíniumot is. A vizsgálat során gyűjtött további információk megerősítették azt, hogy a felhasznált alumínium típusát és minőségét illetően használt fő megkülönböztető tényező a szilíciumtartalom (7 % vagy 11 %). Mindkét ötvözetet használják mind az eredeti, mind pedig az utángyártott kerekek esetén.

| (18) | A vizsgálati követelmények terén fennálló különbségek sem igazolják azt, hogy az eredeti és az utángyártott kerekek két különböző terméknek minősülnének. Meg kell jegyezni, hogy az alumíniumkerekek tekintetében nincs általános homogén követelményrendszer. Az előírások gyártónként és országonként változnak. Végső soron tehát nem lehetséges koherens választóvonalat húzni az utángyártott és az eredeti kerekek között az előírások vagy a követelmények alapján. A rendelkezésre álló információk szerint mind az eredeti, mind pedig az utángyártott kerekek esetén különféle vizsgálatokat alkalmaznak (röntgenvizsgálat, vegyi vizsgálat, súlyveszteség-vizsgálat, terheléses vizsgálat, korrózióállás vizsgálata, kerékkiegyensúlyozás-vizsgálat, behatásvizsgálat, sugárirányú tartóssági vizsgálat, csavarodásvizsgálat, sópermetezéses vizsgálat, CASS-vizsgálat (rézgyorsításos ecetes sópermetezéses vizsgálat). A vizsgálati különbségek, valamint az előírások terén fennálló különbségek láthatólag sokkal inkább a különböző tagállamok közötti választóvonalat jeleznek, és nem arra utalnak, hogy az eredeti és az utángyártott kerekek két különböző terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálati követelmények terén fennálló különbségek sem igazolják azt, hogy az eredeti és az utángyártott kerekek két különböző terméknek minősülnének. Meg kell jegyezni, hogy az alumíniumkerekek tekintetében nincs általános homogén követelményrendszer. Az előírások gyártónként és országonként változnak. Végső soron tehát nem lehetséges koherens választóvonalat húzni az utángyártott és az eredeti kerekek között az előírások vagy a követelmények alapján. A rendelkezésre álló információk szerint mind az eredeti, mind pedig az utángyártott kerekek esetén különféle vizsgálatokat alkalmaznak (röntgenvizsgálat, vegyi vizsgálat, súlyveszteség-vizsgálat, terheléses vizsgálat, korrózióállás vizsgálata, kerékkiegyensúlyozás-vizsgálat, behatásvizsgálat, sugárirányú tartóssági vizsgálat, csavarodásvizsgálat, sópermetezéses vizsgálat, CASS-vizsgálat (rézgyorsításos ecetes sópermetezéses vizsgálat). A vizsgálati különbségek, valamint az előírások terén fennálló különbségek láthatólag sokkal inkább a különböző tagállamok közötti választóvonalat jeleznek, és nem arra utalnak, hogy az eredeti és az utángyártott kerekek két különböző terméknek minősülnek.

| (19) | A rendelkezésre álló információk szerint az autóipar által előírt minőségi követelmények olyan nagymértékben szabványosított terméket eredményeznek, amely világszerte könnyen felcserélhető a különböző gyártók között. Az utángyártott szegmensben a fogyasztók is meghatározhatnak minőségi követelményeket, és ezeknek a kerekeknek is meg kell felelniük a nemzetközi és nemzeti előírásoknak. Ebből következően bizonyos kerekekre mindkét szegmensben vonatkozhatnak szigorúbb követelmények vagy specifikációk, ami azt jelenti, hogy egyes utángyártott kerekek adott esetben szigorúbb előírásoknak felelnek meg, mint az eredeti kerekek. |
| --- | --- |

(19)

A rendelkezésre álló információk szerint az autóipar által előírt minőségi követelmények olyan nagymértékben szabványosított terméket eredményeznek, amely világszerte könnyen felcserélhető a különböző gyártók között. Az utángyártott szegmensben a fogyasztók is meghatározhatnak minőségi követelményeket, és ezeknek a kerekeknek is meg kell felelniük a nemzetközi és nemzeti előírásoknak. Ebből következően bizonyos kerekekre mindkét szegmensben vonatkozhatnak szigorúbb követelmények vagy specifikációk, ami azt jelenti, hogy egyes utángyártott kerekek adott esetben szigorúbb előírásoknak felelnek meg, mint az eredeti kerekek.

| (20) | Az a tény, hogy az utángyártott kerekeket szokásosan nem szerelik fel új személygépjárművekre, továbbá az, hogy a személygépjármű-gyártók olyan kerekeket használnak, amelyeket az általuk kiválasztott gyártók az ő márkanevük alatt állítanak elő, beszerzési döntés, amely nem mérvadó annak megítélésében, hogy az eredeti és az utángyártott kerekek felcserélhetők-e. Fizikailag kivitelezhető az, hogy egy utángyártott kereket, azaz a kerék gyártójának márkanevét viselő kereket szereljenek fel egy új személygépjárműre. |
| --- | --- |

(20)

Az a tény, hogy az utángyártott kerekeket szokásosan nem szerelik fel új személygépjárművekre, továbbá az, hogy a személygépjármű-gyártók olyan kerekeket használnak, amelyeket az általuk kiválasztott gyártók az ő márkanevük alatt állítanak elő, beszerzési döntés, amely nem mérvadó annak megítélésében, hogy az eredeti és az utángyártott kerekek felcserélhetők-e. Fizikailag kivitelezhető az, hogy egy utángyártott kereket, azaz a kerék gyártójának márkanevét viselő kereket szereljenek fel egy új személygépjárműre.

| (21) | Ezeket a következtetéseket az a tény is alátámasztja, hogy a személygépjármű-gyártók is vásárolnak és értékesítenek utángyártott kerekeket. Ezek egy részét a személygépjármű-gyártó márkaneve alatt értékesítik (eredeti beszállító), másik részét pedig a kerék gyártójának márkaneve alatt. |
| --- | --- |

(21)

Ezeket a következtetéseket az a tény is alátámasztja, hogy a személygépjármű-gyártók is vásárolnak és értékesítenek utángyártott kerekeket. Ezek egy részét a személygépjármű-gyártó márkaneve alatt értékesítik (eredeti beszállító), másik részét pedig a kerék gyártójának márkaneve alatt.

| (22) | Sok észrevétel vonatkozott a személygépjármű-gyártók által a kerekek gyártói számára előírt követelményekre (például egy teljes mértékben működő, ISO által tanúsított minőségirányítási rendszer megléte, a minőségi teljesítmény értékelése a korábbi projektekből származó tapasztalatok, valamint a szállítási és használati minőség alapján, termékspecifikus és projektspecifikus kockázatelemzés). Az alumíniumkerekek azonban az előírásoktól függetlenül ugyanolyan fizikai, műszaki és vegyi jellemzőket mutatnak, valamint felhasználási módjuk is azonos, mivel az előírások nem a szóban forgó jellemzőkre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(22)

Sok észrevétel vonatkozott a személygépjármű-gyártók által a kerekek gyártói számára előírt követelményekre (például egy teljes mértékben működő, ISO által tanúsított minőségirányítási rendszer megléte, a minőségi teljesítmény értékelése a korábbi projektekből származó tapasztalatok, valamint a szállítási és használati minőség alapján, termékspecifikus és projektspecifikus kockázatelemzés). Az alumíniumkerekek azonban az előírásoktól függetlenül ugyanolyan fizikai, műszaki és vegyi jellemzőket mutatnak, valamint felhasználási módjuk is azonos, mivel az előírások nem a szóban forgó jellemzőkre vonatkoznak.

| (23) | Végül pedig emlékeztetni kell arra, hogy számos kerékgyártó állít elő kerekeket mindkét szegmens számára, és az eredeti és az utángyártott kerekeket ugyanazokon a gyártósorokon állítják elő. Az egyik szegmensben működő gyártók beléphetnek a másik szegmensbe. |
| --- | --- |

(23)

Végül pedig emlékeztetni kell arra, hogy számos kerékgyártó állít elő kerekeket mindkét szegmens számára, és az eredeti és az utángyártott kerekeket ugyanazokon a gyártósorokon állítják elő. Az egyik szegmensben működő gyártók beléphetnek a másik szegmensbe.

| (24) | Végül néhány fél arra hivatkozott, hogy az eredeti és az utángyártott kerekek amiatt minősülnek két különböző terméknek, hogy különböző vámtarifa-alszám alá tartoznak. |
| --- | --- |

(24)

Végül néhány fél arra hivatkozott, hogy az eredeti és az utángyártott kerekek amiatt minősülnek két különböző terméknek, hogy különböző vámtarifa-alszám alá tartoznak.

| (25) | A jelenlegi dömpingellenes eljárás a jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kódok alá tartozó alumíniumkerekekre vonatkozik. A 8708 70 10 KN-kód az ipari összeszerelés céljára készült kerekekre, valamint ezek alkatrészeire és tartozékaira vonatkozik. Ez azt jelenti, hogy az ott megjelölt alacsonyabb vámtétel alkalmazásának feltétele az úgynevezett végfelhasználási ellenőrzés. A két KN-kód elkülönítése azt jelzi, hogy különbség van a vámtételben, és ez lehetővé teszi az alacsonyabb vámtétel alkalmazását az ipari összeszerelés céljára készült kerekek esetében. Ez azonban nem jár semmiféle következménnyel az érintett termék meghatározása vonatkozásában. |
| --- | --- |

(25)

A jelenlegi dömpingellenes eljárás a jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kódok alá tartozó alumíniumkerekekre vonatkozik. A 8708 70 10 KN-kód az ipari összeszerelés céljára készült kerekekre, valamint ezek alkatrészeire és tartozékaira vonatkozik. Ez azt jelenti, hogy az ott megjelölt alacsonyabb vámtétel alkalmazásának feltétele az úgynevezett végfelhasználási ellenőrzés. A két KN-kód elkülönítése azt jelzi, hogy különbség van a vámtételben, és ez lehetővé teszi az alacsonyabb vámtétel alkalmazását az ipari összeszerelés céljára készült kerekek esetében. Ez azonban nem jár semmiféle következménnyel az érintett termék meghatározása vonatkozásában.

| (26) | A felek észrevételeire válaszul elsőként azt kell megjegyezni, hogy egy dömpingellenes eljárásban az érintett termék meghatározása nem hivatkozik a különböző vámtarifaszámok szerinti termékbesorolásokra. Így egy dömpingellenes eljárásban érintett termék különféle KN-kódokat ölelhet fel. Valójában ez a helyzet meglehetősen gyakran előfordul. |
| --- | --- |

(26)

A felek észrevételeire válaszul elsőként azt kell megjegyezni, hogy egy dömpingellenes eljárásban az érintett termék meghatározása nem hivatkozik a különböző vámtarifaszámok szerinti termékbesorolásokra. Így egy dömpingellenes eljárásban érintett termék különféle KN-kódokat ölelhet fel. Valójában ez a helyzet meglehetősen gyakran előfordul.

| (27) | Másrészt a két KN-kód alá tartozó kerekek között nincs különbség. Az egyetlen eltérés abban mutatkozik, hogy milyen értékesítési csatornákat használnak a behozataluk után. |
| --- | --- |

(27)

Másrészt a két KN-kód alá tartozó kerekek között nincs különbség. Az egyetlen eltérés abban mutatkozik, hogy milyen értékesítési csatornákat használnak a behozataluk után.

| (28) | Harmadrészt meg kell jegyezni, hogy az ipari összeszereléshez kapcsolódó KN-kód alatti behozatal volumene kevesebb, mint az együttműködő személygépjármű-gyártók által bejelentett eredeti behozatal volumene. Ez arra utal, hogy az eredeti kerekek vámkezelése mindkét KN-kód alatt történik. Mivel ennélfogva úgy tűnik, hogy a személygépjármű-gyártók mindkét KN-kód alatt végeznek behozatalt, a végfelhasználáson alapuló formális különbségtétel nagyon nehéz feladat lenne. |
| --- | --- |

(28)

Harmadrészt meg kell jegyezni, hogy az ipari összeszereléshez kapcsolódó KN-kód alatti behozatal volumene kevesebb, mint az együttműködő személygépjármű-gyártók által bejelentett eredeti behozatal volumene. Ez arra utal, hogy az eredeti kerekek vámkezelése mindkét KN-kód alatt történik. Mivel ennélfogva úgy tűnik, hogy a személygépjármű-gyártók mindkét KN-kód alatt végeznek behozatalt, a végfelhasználáson alapuló formális különbségtétel nagyon nehéz feladat lenne.

| (29) | Ebből következően a Bizottság elutasítja az érdekelt felek érveit, és megerősíti az ideiglenes rendelet következtetéseit. Az eredeti és az utángyártott kerekek egyetlen érintett terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(29)

Ebből következően a Bizottság elutasítja az érdekelt felek érveit, és megerősíti az ideiglenes rendelet következtetéseit. Az eredeti és az utángyártott kerekek egyetlen érintett terméknek minősülnek.

3.1.   Motorkerékpár- és pótkocsikerekek

| (30) | A jelen vizsgálatban érintett termékek a „8701–8705 KN-kód alá tartozó gépjárművek alumíniumból készült kerekei (tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül), amelyek jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kód (8708701010 és 8708705010 TARIC-kód) alá tartoznak”. Ez a meghatározás megfelel az eljárás megindításáról szóló, 2009. augusztus 13-án közzétett értesítésnek és az ügyre alapot adó panasznak. |
| --- | --- |

(30)

A jelen vizsgálatban érintett termékek a „8701–8705 KN-kód alá tartozó gépjárművek alumíniumból készült kerekei (tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül), amelyek jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kód (8708701010 és 8708705010 TARIC-kód) alá tartoznak”. Ez a meghatározás megfelel az eljárás megindításáról szóló, 2009. augusztus 13-án közzétett értesítésnek és az ügyre alapot adó panasznak.

| (31) | A felek kérdéseket tettek fel azzal kapcsolatban, hogy a vizsgálat kiterjed-e a motorkerékpár- és pótkocsikerekekre is. A fent említett meghatározás implicit módon kizárja a 8711 vámtarifaszám alá tartozó alumínium motorkerékpár-kerekeket, illetve a 8716 vámtarifaszám alá tartozó pótkocsikerekeket, amelyeket főszabályként a 8711, illetve 8716 vámtarifaszámok alá kell sorolni. |
| --- | --- |

(31)

A felek kérdéseket tettek fel azzal kapcsolatban, hogy a vizsgálat kiterjed-e a motorkerékpár- és pótkocsikerekekre is. A fent említett meghatározás implicit módon kizárja a 8711 vámtarifaszám alá tartozó alumínium motorkerékpár-kerekeket, illetve a 8716 vámtarifaszám alá tartozó pótkocsikerekeket, amelyeket főszabályként a 8711, illetve 8716 vámtarifaszámok alá kell sorolni.

| (32) | A pótkocsikerekekkel kapcsolatban a vizsgálat során felmerült az az érv, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelzett KN-kódok mellett egy másik kód is használható az unióba történő behozatal során, amely többek között a pótkocsikerekekre is kiterjed (8716 90 90 KN-kód), megkerülve így az érintett termékre vonatkozó intézkedéseket (bár úgy tűnik, hogy jelenleg a gyakorlatban nem használják ilyen célra ezt a kódot). |
| --- | --- |

(32)

A pótkocsikerekekkel kapcsolatban a vizsgálat során felmerült az az érv, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelzett KN-kódok mellett egy másik kód is használható az unióba történő behozatal során, amely többek között a pótkocsikerekekre is kiterjed (8716 90 90 KN-kód), megkerülve így az érintett termékre vonatkozó intézkedéseket (bár úgy tűnik, hogy jelenleg a gyakorlatban nem használják ilyen célra ezt a kódot).

| (33) | Javasolták azt, hogy a jelen vizsgálat terjedjen ki a 8716 90 90 KN-kód alá tartozó alumíniumkerekekre is. |
| --- | --- |

(33)

Javasolták azt, hogy a jelen vizsgálat terjedjen ki a 8716 90 90 KN-kód alá tartozó alumíniumkerekekre is.

| (34) | A Bizottság szolgálatai az érdekelt felek általi konzultációra megnyitott dokumentumok között elhelyezett értesítés útján minden érintett felet tájékoztattak arról, hogy további KN-kód vonható be az eljárásba. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság szolgálatai az érdekelt felek általi konzultációra megnyitott dokumentumok között elhelyezett értesítés útján minden érintett felet tájékoztattak arról, hogy további KN-kód vonható be az eljárásba.

| (35) | Azonban a fent említetteknek megfelelően az eljárás megindításáról szóló értesítés nem terjedt ki az olyan alumíniumkerekekre, amelyeket eredetileg pótkocsikhoz szántak, és így a 8716 90 90 KN-kód alá tartoznak. Így nem zárható ki, hogy egyes olyan gazdasági szereplők, akik ilyen kerekeket gyártanak és/vagy forgalmaznak, nem jelentkeztek a vizsgálat során, mivel úgy vélték, hogy az nem vonatkozik az ilyen behozatalokra, és így nem szereztek tudomást a fent említett értesítésről. Ilyen körülmények között nem lenne célszerű az ilyen kerekekre is kiterjeszteni az eljárást. Másrészről azonban, mivel különösen nagy a kockázata annak, hogy a fent említett KN-kód használatával megkerülhető az intézkedés, célszerű egy olyan TARIC-kód bevezetése, amellyel pontosan figyelemmel kísérhető az adott kód alatti kerekek behozatalának alakulása. Az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság beillesztette az erre vonatkozó rendelkezést e rendelet rendelkező részébe. |
| --- | --- |

(35)

Azonban a fent említetteknek megfelelően az eljárás megindításáról szóló értesítés nem terjedt ki az olyan alumíniumkerekekre, amelyeket eredetileg pótkocsikhoz szántak, és így a 8716 90 90 KN-kód alá tartoznak. Így nem zárható ki, hogy egyes olyan gazdasági szereplők, akik ilyen kerekeket gyártanak és/vagy forgalmaznak, nem jelentkeztek a vizsgálat során, mivel úgy vélték, hogy az nem vonatkozik az ilyen behozatalokra, és így nem szereztek tudomást a fent említett értesítésről. Ilyen körülmények között nem lenne célszerű az ilyen kerekekre is kiterjeszteni az eljárást. Másrészről azonban, mivel különösen nagy a kockázata annak, hogy a fent említett KN-kód használatával megkerülhető az intézkedés, célszerű egy olyan TARIC-kód bevezetése, amellyel pontosan figyelemmel kísérhető az adott kód alatti kerekek behozatalának alakulása. Az alaprendelet 14. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság beillesztette az erre vonatkozó rendelkezést e rendelet rendelkező részébe.

4.   PIACGAZDASÁGI ELBÁNÁS, EGYÉNI ELBÁNÁS ÉS ANALÓG ORSZÁG

4.1.   Piacgazdasági elbánás

| (36) | Valamennyi mintavételre kiválasztott exportáló gyártó kifogásolta az ideiglenes rendelet (26)–(35) preambulumbekezdéseiben foglalt ideiglenes megállapításokat. |
| --- | --- |

(36)

Valamennyi mintavételre kiválasztott exportáló gyártó kifogásolta az ideiglenes rendelet (26)–(35) preambulumbekezdéseiben foglalt ideiglenes megállapításokat.

1.   kritérium

| (37) | Elsőként azt kell kiemelni, hogy Kínában a nyersalumínium ára teszi ki egy alumíniumkerék gyártási költségének több mint 50 %-át. A mintavételre kiválasztott négy vállalat közül három arra hivatkozott, hogy a piacgazdasági elbánás megtagadásáról szóló döntésnek egyedinek és vállalatspecifikusnak kell lennie, viszont a jelen ügyben a Bizottság – azt állítva, hogy állami beavatkozás áll fenn a fő nyersanyag (alumínium) beszerzésére vonatkozó döntések terén, az ideiglenes rendelet (30)–(37) preambulumbekezdéseiben foglaltak szerint – általánosan, az egész országra kiterjedően tagadta meg a piacgazdasági elbánást. Ez az érvelés nem fogadható el; a Bizottság valójában minden egyes mintavételre kiválasztott gyártó esetén egyedileg végezte el az elemzést. Bár igaz az, hogy a Bizottság mind a négyük esetén ugyanarra a következtetésre jutott, de ez annak a ténynek az eredménye, hogy mindegyikük esetén állami beavatkozás áll fenn a döntéshozatali eljárásban, az ideiglenes rendelet (30)–(37) preambulumbekezdéseiben foglaltak szerint. A Bizottság nem jutott volna ugyanerre a következtetésre bármely olyan, Kínában működő vállalkozás esetén, amely azt igazolta volna, hogy az általa vásárolt alumíniumötvözetek túlnyomó többségét a Londoni Fémtőzsde (London Metal Exchange, LME) árain szerzi be, a világ más részein működő és az ágazathoz tartozó bármely más vállalat által alkalmazott szokásos mechanizmusok útján. Ebben az esetben e vállalat számára piacgazdasági elbánás lett volna biztosítható, még akkor is, ha kínai vállalatról van szó, amennyiben a többi kritériumnak is megfelel. |
| --- | --- |

(37)

Elsőként azt kell kiemelni, hogy Kínában a nyersalumínium ára teszi ki egy alumíniumkerék gyártási költségének több mint 50 %-át. A mintavételre kiválasztott négy vállalat közül három arra hivatkozott, hogy a piacgazdasági elbánás megtagadásáról szóló döntésnek egyedinek és vállalatspecifikusnak kell lennie, viszont a jelen ügyben a Bizottság – azt állítva, hogy állami beavatkozás áll fenn a fő nyersanyag (alumínium) beszerzésére vonatkozó döntések terén, az ideiglenes rendelet (30)–(37) preambulumbekezdéseiben foglaltak szerint – általánosan, az egész országra kiterjedően tagadta meg a piacgazdasági elbánást. Ez az érvelés nem fogadható el; a Bizottság valójában minden egyes mintavételre kiválasztott gyártó esetén egyedileg végezte el az elemzést. Bár igaz az, hogy a Bizottság mind a négyük esetén ugyanarra a következtetésre jutott, de ez annak a ténynek az eredménye, hogy mindegyikük esetén állami beavatkozás áll fenn a döntéshozatali eljárásban, az ideiglenes rendelet (30)–(37) preambulumbekezdéseiben foglaltak szerint. A Bizottság nem jutott volna ugyanerre a következtetésre bármely olyan, Kínában működő vállalkozás esetén, amely azt igazolta volna, hogy az általa vásárolt alumíniumötvözetek túlnyomó többségét a Londoni Fémtőzsde (London Metal Exchange, LME) árain szerzi be, a világ más részein működő és az ágazathoz tartozó bármely más vállalat által alkalmazott szokásos mechanizmusok útján. Ebben az esetben e vállalat számára piacgazdasági elbánás lett volna biztosítható, még akkor is, ha kínai vállalatról van szó, amennyiben a többi kritériumnak is megfelel.

| (38) | Tekintettel a fentiekre, az említett preambulumbekezdésekben és az ideiglenes rendelet (48) preambulumbekezdésében levont következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(38)

Tekintettel a fentiekre, az említett preambulumbekezdésekben és az ideiglenes rendelet (48) preambulumbekezdésében levont következtetések megerősítést nyernek.

| (39) | Az egyéb üzleti döntésekkel kapcsolatos állami beavatkozás tekintetében az ideiglenes rendelet (38) preambulumbekezdésében említett három csoport egyike sem szolgáltatott további olyan bizonyítékot, amely eltérő megállapításra engedne következtetni. A Bizottság különösen arra hivatkozik, hogy a Törvényszéknek a Zhejiang Xinan kontra Tanács ügyben hozott ítélete (3) szerint ‘a „jelentős állami beavatkozás” fogalma nem azonosítható a valamely vállalkozás tevékenységére gyakorolt bármilyen befolyással, vagy az annak döntéshozatali folyamatába történő bármilyen beavatkozással, hanem úgy értendő, mint a közhatalom olyan jellegű cselekvése, amely a vállalkozás döntéseit összeegyeztethetetlenné teszi a piacgazdasági feltételekkel.’ Figyelemmel erre az ítéletre az exportőrök azt állítják, hogy az európai intézményeknek ezt alkalmazniuk kellene, és részletesen elemezniük kellene, hogy az állam által a vállalat működtetése során tett lépések összeegyeztethetetlenek-e a piacgazdasági feltételekkel. Ebben a tekintetben ki kell emelni, hogy az említett ítélet ellen fellebbezést nyújtottak be. Így a Törvényszék említett ítélete csak a fellebbezés tárgyában hozott határozat napján lép hatályba. Ennélfogva az intézmények fenntarthatják azt az álláspontjukat, hogy a jelen esetben megállapított állami beavatkozás kellő alapot szolgáltat arra a következtetésre, hogy az 1. kritérium nem teljesült. Figyelemmel a fentiekre, az ideiglenes rendelet (38) preambulumbekezdésében foglalt következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(39)

Az egyéb üzleti döntésekkel kapcsolatos állami beavatkozás tekintetében az ideiglenes rendelet (38) preambulumbekezdésében említett három csoport egyike sem szolgáltatott további olyan bizonyítékot, amely eltérő megállapításra engedne következtetni. A Bizottság különösen arra hivatkozik, hogy a Törvényszéknek a Zhejiang Xinan kontra Tanács ügyben hozott ítélete (3) szerint ‘a „jelentős állami beavatkozás” fogalma nem azonosítható a valamely vállalkozás tevékenységére gyakorolt bármilyen befolyással, vagy az annak döntéshozatali folyamatába történő bármilyen beavatkozással, hanem úgy értendő, mint a közhatalom olyan jellegű cselekvése, amely a vállalkozás döntéseit összeegyeztethetetlenné teszi a piacgazdasági feltételekkel.’ Figyelemmel erre az ítéletre az exportőrök azt állítják, hogy az európai intézményeknek ezt alkalmazniuk kellene, és részletesen elemezniük kellene, hogy az állam által a vállalat működtetése során tett lépések összeegyeztethetetlenek-e a piacgazdasági feltételekkel. Ebben a tekintetben ki kell emelni, hogy az említett ítélet ellen fellebbezést nyújtottak be. Így a Törvényszék említett ítélete csak a fellebbezés tárgyában hozott határozat napján lép hatályba. Ennélfogva az intézmények fenntarthatják azt az álláspontjukat, hogy a jelen esetben megállapított állami beavatkozás kellő alapot szolgáltat arra a következtetésre, hogy az 1. kritérium nem teljesült. Figyelemmel a fentiekre, az ideiglenes rendelet (38) preambulumbekezdésében foglalt következtetések megerősítést nyernek.

2.   kritérium

| (40) | Az ideiglenes szakaszban tett következtetések szerint a 2. kritérium követelményeinek meg nem felelő két csoport egyike sem kifogásolta ezeket az ideiglenes következtetéseket. Megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (39) és (49) preambulumbekezdéseiben foglaltak szerint, hogy a mintavételre kiválasztott csoportok közül kettő esetében a könyvelést nem a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban készítik és auditálják. |
| --- | --- |

(40)

Az ideiglenes szakaszban tett következtetések szerint a 2. kritérium követelményeinek meg nem felelő két csoport egyike sem kifogásolta ezeket az ideiglenes következtetéseket. Megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (39) és (49) preambulumbekezdéseiben foglaltak szerint, hogy a mintavételre kiválasztott csoportok közül kettő esetében a könyvelést nem a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban készítik és auditálják.

3.   kritérium

| (41) | A Baoding Lizhong csoport állítása szerint az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja kifejezetten azt írja elő, hogy a torzulásokat a korábbi, nem piacgazdasági rendszer okozza; a csoport arra hivatkozik, hogy mivel állítólagosan mindig is magántulajdonban álló csoportként működött, a torzulás nem lehet a „korábbi” nem piacgazdasági rendszer eredménye, mivel a csoport soha sem működött állami vállalatként. Az érvelés nem fogadható el. Amint azt a Bizottság a jelen ügyben megállapította, a gyártási költségek és a vállalatok pénzügyi helyzete terén jelentős torzulások állhatnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozva, tekintet nélkül arra, hogy egy adott vállalkozás állami vállalatként működött vagy sem. |
| --- | --- |

(41)

A Baoding Lizhong csoport állítása szerint az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja kifejezetten azt írja elő, hogy a torzulásokat a korábbi, nem piacgazdasági rendszer okozza; a csoport arra hivatkozik, hogy mivel állítólagosan mindig is magántulajdonban álló csoportként működött, a torzulás nem lehet a „korábbi” nem piacgazdasági rendszer eredménye, mivel a csoport soha sem működött állami vállalatként. Az érvelés nem fogadható el. Amint azt a Bizottság a jelen ügyben megállapította, a gyártási költségek és a vállalatok pénzügyi helyzete terén jelentős torzulások állhatnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozva, tekintet nélkül arra, hogy egy adott vállalkozás állami vállalatként működött vagy sem.

| (42) | Ezen túlmenően a Baoding Lizhong csoport, az YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd és a CITIC Dicastal megismételte az ideiglenes rendelet elfogadása előtt más ismertetett érveit, és ragaszkodott ahhoz a tényhez, hogy a vállalatok által élvezett előnyök nem jelentősek. A vizsgálat azonban az ideiglenes rendelet (50) preambulumbekezdésében foglaltak szerint feltárta, hogy a csoportok pénzügyi helyzetének a torzulásai jelentősek. |
| --- | --- |

(42)

Ezen túlmenően a Baoding Lizhong csoport, az YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd és a CITIC Dicastal megismételte az ideiglenes rendelet elfogadása előtt más ismertetett érveit, és ragaszkodott ahhoz a tényhez, hogy a vállalatok által élvezett előnyök nem jelentősek. A vizsgálat azonban az ideiglenes rendelet (50) preambulumbekezdésében foglaltak szerint feltárta, hogy a csoportok pénzügyi helyzetének a torzulásai jelentősek.

| (43) | AZ YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd kifejtette továbbá, hogy a külföldi vállalatok számára biztosított adókedvezmények nem minősülnek egyedi támogatásnak, és a WTO-nak a kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozó esetjoga alapján az egyediségre vonatkozó bizonyítási teher a vizsgálatot végző hatóságokra hárul (4). Beadványában az YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd. hivatkozik még a szubvencióellenes alaprendelet (5) 4. cikkének (5) bekezdésére, amely szerint „(...) egyedi jelleg megállapításához szükséges minden ismérvet bizonyítékok bemutatásával egyértelműen alá kell támasztani”. A vállalat a szubvencióellenes alaprendelet 4. cikke 2. pontjának b) pontjára is hivatkozik (nem léteznek olyan objektív kritériumok vagy feltételek, amelyek a támogatásra való jogosultságot az egyedi jelleggel kapcsolatos követelményekkel együtt szabályozzák), valamint a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 10. cikkére, amely a kiegyenlítő vámot a következőképpen határozza meg: „bármiféle közvetlen vagy közvetett módon megadott támogatás összegének a kiegyenlítése céljából bármely termék gyártása, termelése vagy exportálása után kivetett vám”. Végül az YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd javaslata az, hogy „ha a Bizottság szolgálatai a kínai kormány által juttatott támogatásokat kívánják kiegyenlíteni, akkor az erre szolgáló megfelelő eljárás egy szubvencióellenes vizsgálat”. |
| --- | --- |

(43)

AZ YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd kifejtette továbbá, hogy a külföldi vállalatok számára biztosított adókedvezmények nem minősülnek egyedi támogatásnak, és a WTO-nak a kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozó esetjoga alapján az egyediségre vonatkozó bizonyítási teher a vizsgálatot végző hatóságokra hárul (4). Beadványában az YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd. hivatkozik még a szubvencióellenes alaprendelet (5) 4. cikkének (5) bekezdésére, amely szerint „(...) egyedi jelleg megállapításához szükséges minden ismérvet bizonyítékok bemutatásával egyértelműen alá kell támasztani”. A vállalat a szubvencióellenes alaprendelet 4. cikke 2. pontjának b) pontjára is hivatkozik (nem léteznek olyan objektív kritériumok vagy feltételek, amelyek a támogatásra való jogosultságot az egyedi jelleggel kapcsolatos követelményekkel együtt szabályozzák), valamint a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 10. cikkére, amely a kiegyenlítő vámot a következőképpen határozza meg: „bármiféle közvetlen vagy közvetett módon megadott támogatás összegének a kiegyenlítése céljából bármely termék gyártása, termelése vagy exportálása után kivetett vám”. Végül az YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd javaslata az, hogy „ha a Bizottság szolgálatai a kínai kormány által juttatott támogatásokat kívánják kiegyenlíteni, akkor az erre szolgáló megfelelő eljárás egy szubvencióellenes vizsgálat”.

| (44) | A dömpingellenes jogszabálynak ez az értelmezése nem helyes, mivel a szubvencióellenes alaprendelet feltételei nem alkalmazhatók a piacgazdasági elbánás összefüggésében. A szubvencióellenes alaprendelet szerint meg kell vizsgálni, hogy az előállítási költségek és a cégek pénzügyi helyzete tekintetében nem állnak-e fenn olyan jelentős torzulások, amelyeket a korábbi nem piacgazdasági rendszerből hoztak át, és – a fentieknek megfelelően – a korábbi nem piacgazdasági rendszerből áthozott állami befolyásnak kell tekinteni az olyan cselekményeket, amelyekben az állami részvétel az üzleti környezetet olyan eszközökkel formálja, melyek a nem piacgazdasági rendszerekben tekinthetők tipikusnak. |
| --- | --- |

(44)

A dömpingellenes jogszabálynak ez az értelmezése nem helyes, mivel a szubvencióellenes alaprendelet feltételei nem alkalmazhatók a piacgazdasági elbánás összefüggésében. A szubvencióellenes alaprendelet szerint meg kell vizsgálni, hogy az előállítási költségek és a cégek pénzügyi helyzete tekintetében nem állnak-e fenn olyan jelentős torzulások, amelyeket a korábbi nem piacgazdasági rendszerből hoztak át, és – a fentieknek megfelelően – a korábbi nem piacgazdasági rendszerből áthozott állami befolyásnak kell tekinteni az olyan cselekményeket, amelyekben az állami részvétel az üzleti környezetet olyan eszközökkel formálja, melyek a nem piacgazdasági rendszerekben tekinthetők tipikusnak.

| (45) | Tekintettel a fentiekre, a megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (40)–(44) és (50)–(52) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetések. |
| --- | --- |

(45)

Tekintettel a fentiekre, a megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (40)–(44) és (50)–(52) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetések.

| (46) | Az exportőrök megismételték az ideiglenes rendelet (46)–(47) preambulumbekezdéseiben foglalt állításaikat, amely szerint az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján a vizsgálat megindításától számított három hónapon belül kell megállapítani azt, hogy a gyártók megfelelnek-e a piacgazdasági elbánás biztosításához szükséges feltételeknek, jelen esetben viszont ez a döntés a három hónapos határidőn túl született meg. Érveik alátámasztására az exportőrök a Törvényszéknek az T-299/05 sz. ügyben (6) hozott ítéletére hivatkoztak. Az exportőrök különösen arra hivatkoztak, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozat elküldésekor a Bizottsághoz már visszaérkezett az exportőrök részére kiküldött valamennyi dömpingellenes kérdőívre adott válasz, valamint az analóg országban működő vállalatoknak kiküldött kérdőívekre adott válaszok is, és így mivel a Bizottság szolgálatai már birtokában voltak az e kérdőívekre adott válaszokban szereplő adatoknak, minden olyan információval rendelkeztek, amely ahhoz volt szükséges, hogy a dömpingkülönbözetet a szokásos módszerrel és az analóg ország módszerével is kiszámítsák. Ezt követően az exportőrök arra a következtetésre jutottak, hogy így a Bizottság olyan helyzetben volt, hogy tudhatta, milyen hatása lenne a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntésének a dömpingkülönbözet kiszámítására. Erre való tekintettel az exportőrök nem zárják ki azt, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntés a dömping hatásainak alapján született. |
| --- | --- |

(46)

Az exportőrök megismételték az ideiglenes rendelet (46)–(47) preambulumbekezdéseiben foglalt állításaikat, amely szerint az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján a vizsgálat megindításától számított három hónapon belül kell megállapítani azt, hogy a gyártók megfelelnek-e a piacgazdasági elbánás biztosításához szükséges feltételeknek, jelen esetben viszont ez a döntés a három hónapos határidőn túl született meg. Érveik alátámasztására az exportőrök a Törvényszéknek az T-299/05 sz. ügyben (6) hozott ítéletére hivatkoztak. Az exportőrök különösen arra hivatkoztak, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozat elküldésekor a Bizottsághoz már visszaérkezett az exportőrök részére kiküldött valamennyi dömpingellenes kérdőívre adott válasz, valamint az analóg országban működő vállalatoknak kiküldött kérdőívekre adott válaszok is, és így mivel a Bizottság szolgálatai már birtokában voltak az e kérdőívekre adott válaszokban szereplő adatoknak, minden olyan információval rendelkeztek, amely ahhoz volt szükséges, hogy a dömpingkülönbözetet a szokásos módszerrel és az analóg ország módszerével is kiszámítsák. Ezt követően az exportőrök arra a következtetésre jutottak, hogy így a Bizottság olyan helyzetben volt, hogy tudhatta, milyen hatása lenne a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntésének a dömpingkülönbözet kiszámítására. Erre való tekintettel az exportőrök nem zárják ki azt, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntés a dömping hatásainak alapján született.

| (47) | Ez az érvelés nem elfogadható. Először is az állításokkal ellentétben a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozat kiküldésének idején a Bizottság még nem rendelkezett a dömpingkülönbözet kiszámításához szükséges valamennyi információval. A jelen eset körülményei között valójában a dömpingellenes kérdőívekre és az analóg országban működő vállalatoknak kiküldött kérdőívekre adott válaszokban foglalt információk nem voltak sem teljes körűek, sem pedig helyesek, és így az adott időpontban a Bizottság nem volt olyan helyzetben, hogy kiszámíthassa a dömpingkülönbözeteket. Sőt ellenőrző látogatásokat kellett tenni a dömpingkülönbözetek pontos kiszámításához szükséges információ- és adatgyűjtés érdekében. Ezek a látogatások csak a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozat kiküldését több mint két héttel követően kezdődtek meg. Ennélfogva az ellenőrző látogatásokon beszerzett adatok hiányában a Bizottság gyakorlatilag nem tudott a dömpingre vonatkozó számításokat végezni a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozat kiküldését megelőzően, és a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntés hozni a dömping hatásainak alapján. |
| --- | --- |

(47)

Ez az érvelés nem elfogadható. Először is az állításokkal ellentétben a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozat kiküldésének idején a Bizottság még nem rendelkezett a dömpingkülönbözet kiszámításához szükséges valamennyi információval. A jelen eset körülményei között valójában a dömpingellenes kérdőívekre és az analóg országban működő vállalatoknak kiküldött kérdőívekre adott válaszokban foglalt információk nem voltak sem teljes körűek, sem pedig helyesek, és így az adott időpontban a Bizottság nem volt olyan helyzetben, hogy kiszámíthassa a dömpingkülönbözeteket. Sőt ellenőrző látogatásokat kellett tenni a dömpingkülönbözetek pontos kiszámításához szükséges információ- és adatgyűjtés érdekében. Ezek a látogatások csak a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozat kiküldését több mint két héttel követően kezdődtek meg. Ennélfogva az ellenőrző látogatásokon beszerzett adatok hiányában a Bizottság gyakorlatilag nem tudott a dömpingre vonatkozó számításokat végezni a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozat kiküldését megelőzően, és a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntés hozni a dömping hatásainak alapján.

| (48) | Másrészt az exportőrök nem terjesztettek elő semmiféle bizonyítékot arra nézve, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozat eltérő lehetett volna, ha azt a három hónapos időszakon belül fogadták volna el. |
| --- | --- |

(48)

Másrészt az exportőrök nem terjesztettek elő semmiféle bizonyítékot arra nézve, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozat eltérő lehetett volna, ha azt a három hónapos időszakon belül fogadták volna el.

4.2.   Következtetés

| (49) | Megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (53) preambulumbekezdésében foglalt azon megállapítás, hogy a piacgazdasági elbánást kérő valamennyi vállalat esetében ezt el kell utasítani. |
| --- | --- |

(49)

Megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (53) preambulumbekezdésében foglalt azon megállapítás, hogy a piacgazdasági elbánást kérő valamennyi vállalat esetében ezt el kell utasítani.

4.3.   Egyedi elbánás

| (50) | Az ideiglenes rendelet (55) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítást kifogásolta a mintavételre kiválasztott mindkét olyan csoport, amelyek tekintetében az egyedi elbánást ideiglenesen elutasították olyan állami beavatkozás miatt, amelyről megállapítást nyert, hogy az az intézkedések megkerülését tenné lehetővé, ha az egyedi exportőrök számára különböző vámtarifákat állapítanának meg. A Baoding Lizhong azt állítja, hogy nem áll fenn állami beavatkozás, és arra is hivatkozik, hogy a 9. cikk (5) bekezdésének c) és e) pontjából nem állapítható az meg, hogy valamennyi állami beavatkozás esetén vissza kell utasítani az egyedi elbánást, továbbá hogy a 9. cikk (5) bekezdésének szóhasználata kifejezetten megengedi azt, hogy bizonyos mértékű állami beavatkozás mellett mégis biztosítható legyen az egyedi elbánás, amennyiben még így is fennáll az államtól való kellő függetlenség, és ha az állami beavatkozás nem olyan jellegű, hogy az az intézkedés megkerülését lehetővé tegye. Ez a helyzet csak akkor állna fenn, ha állami tisztségviselők töltenék be a legfontosabb tisztségek többségét, és beleszólhatnának a napi üzleti döntésekbe. |
| --- | --- |

(50)

Az ideiglenes rendelet (55) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítást kifogásolta a mintavételre kiválasztott mindkét olyan csoport, amelyek tekintetében az egyedi elbánást ideiglenesen elutasították olyan állami beavatkozás miatt, amelyről megállapítást nyert, hogy az az intézkedések megkerülését tenné lehetővé, ha az egyedi exportőrök számára különböző vámtarifákat állapítanának meg. A Baoding Lizhong azt állítja, hogy nem áll fenn állami beavatkozás, és arra is hivatkozik, hogy a 9. cikk (5) bekezdésének c) és e) pontjából nem állapítható az meg, hogy valamennyi állami beavatkozás esetén vissza kell utasítani az egyedi elbánást, továbbá hogy a 9. cikk (5) bekezdésének szóhasználata kifejezetten megengedi azt, hogy bizonyos mértékű állami beavatkozás mellett mégis biztosítható legyen az egyedi elbánás, amennyiben még így is fennáll az államtól való kellő függetlenség, és ha az állami beavatkozás nem olyan jellegű, hogy az az intézkedés megkerülését lehetővé tegye. Ez a helyzet csak akkor állna fenn, ha állami tisztségviselők töltenék be a legfontosabb tisztségek többségét, és beleszólhatnának a napi üzleti döntésekbe.

| (51) | A második csoport azt állította, hogy a részvényeinek többsége magánszemélyek tulajdonában van, és nem áll fenn az intézkedés megkerülésének a kockázata, mivel a csoport kizárólag az eredeti piacon működő személygépjármű-gyártók részére szállít, és a személygépjármű-gyártóval kötött szerződés minden egyes kerékmodell esetén kifejezetten meghatározza a gyártás helyét, amelyet a szerződéskötést megelőzően és a szerződés tartama alatt is ellenőriznek. |
| --- | --- |

(51)

A második csoport azt állította, hogy a részvényeinek többsége magánszemélyek tulajdonában van, és nem áll fenn az intézkedés megkerülésének a kockázata, mivel a csoport kizárólag az eredeti piacon működő személygépjármű-gyártók részére szállít, és a személygépjármű-gyártóval kötött szerződés minden egyes kerékmodell esetén kifejezetten meghatározza a gyártás helyét, amelyet a szerződéskötést megelőzően és a szerződés tartama alatt is ellenőriznek.

| (52) | A Baoding Lizhong állításai tekintetében a Bizottság újra megvizsgálta az intézkedés megkerülésének a kockázatát. Az állami beavatkozás valóban nem olyan jellegű, amely lehetővé tenné az intézkedés megkerülését. Ennek megfelelően a Baoding Lizhong részére egyedi elbánás biztosítható. |
| --- | --- |

(52)

A Baoding Lizhong állításai tekintetében a Bizottság újra megvizsgálta az intézkedés megkerülésének a kockázatát. Az állami beavatkozás valóban nem olyan jellegű, amely lehetővé tenné az intézkedés megkerülését. Ennek megfelelően a Baoding Lizhong részére egyedi elbánás biztosítható.

| (53) | Ami a CITIC Dicastalt illeti, ez egy közvetlen állami ellenőrzés alatt álló, állami tulajdonú vállalat (részvényeinek a többsége állami tulajdonban van). Az állami beavatkozás jellegéből adódóan lehetővé teszi az intézkedések megkerülését, ha a vállalat eltérő vámtarifában részesül. Más szóval, más állami ellenőrzés alatt álló vállalatok termelése átirányítható a CITIC Dicastalon keresztül. A CITIC Dicastal által előterjesztett másik érv vonatkozásában az a tény, hogy kizárólag az eredeti piacon működő személygépjármű-gyártók részére szállít, nem zárja ki az, hogy a jövőben más ügyfelek számára is szállítson. Így a Bizottság következtetése az, hogy a CITIC Dicastal részére nem biztosítható egyedi elbánás. |
| --- | --- |

(53)

Ami a CITIC Dicastalt illeti, ez egy közvetlen állami ellenőrzés alatt álló, állami tulajdonú vállalat (részvényeinek a többsége állami tulajdonban van). Az állami beavatkozás jellegéből adódóan lehetővé teszi az intézkedések megkerülését, ha a vállalat eltérő vámtarifában részesül. Más szóval, más állami ellenőrzés alatt álló vállalatok termelése átirányítható a CITIC Dicastalon keresztül. A CITIC Dicastal által előterjesztett másik érv vonatkozásában az a tény, hogy kizárólag az eredeti piacon működő személygépjármű-gyártók részére szállít, nem zárja ki az, hogy a jövőben más ügyfelek számára is szállítson. Így a Bizottság következtetése az, hogy a CITIC Dicastal részére nem biztosítható egyedi elbánás.

4.4.   Analóg ország

| (54) | Számos érdekelt fél kifogásolta azt, hogy a Bizottság Törökországot választotta analóg országnak. Érveik azonban nem elfogadhatók: először is azért, mert az észrevételek jóval az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételek megtételére nyitva álló törvényes határidőn túl érkeztek (a határidő 2009. augusztus 24-én járt le), másodsorban pedig azért, mert ezek az észrevételek lényegileg nem vehetők figyelembe. |
| --- | --- |

(54)

Számos érdekelt fél kifogásolta azt, hogy a Bizottság Törökországot választotta analóg országnak. Érveik azonban nem elfogadhatók: először is azért, mert az észrevételek jóval az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételek megtételére nyitva álló törvényes határidőn túl érkeztek (a határidő 2009. augusztus 24-én járt le), másodsorban pedig azért, mert ezek az észrevételek lényegileg nem vehetők figyelembe.

| (55) | Az érvek a következőkben összegezhetők:






  1. | Az egyik törökországi együttműködő vállalat (Hayes Lemmerz) egy uniós gyártóhoz kapcsolódik, és mindkét együttműködő vállalat az EUWA tagja (amely szövetség a panaszt benyújtó európai gyártókat képviseli). Ez az érv nem elfogadható. Valójában az a tény, hogy az analóg ország egyik vállalata egy uniós vállalathoz kapcsolódik, és mindkét vállalat ugyanannak a szervezetnek a tagja, mint amelynek a panaszosok is tagjai, nem tekinthető olyan releváns szempontnak, amelynek alapján Törökország nem tekinthető analóg országnak, mivel egy analóg ország megfelelőségének a vizsgálata során kizárólag olyan tények vehetők figyelembe, mint az analóg ország belföldi piacán fennálló verseny mértéke, valamint az, hogy ne legyenek jelentős különbségek a gyártási eljárásokban az analóg ország gyártói és a nem piacgazdasági exportőr között. |
| --- | --- | --- |

(55)

Az érvek a következőkben összegezhetők:

1.

Az egyik törökországi együttműködő vállalat (Hayes Lemmerz) egy uniós gyártóhoz kapcsolódik, és mindkét együttműködő vállalat az EUWA tagja (amely szövetség a panaszt benyújtó európai gyártókat képviseli). Ez az érv nem elfogadható. Valójában az a tény, hogy az analóg ország egyik vállalata egy uniós vállalathoz kapcsolódik, és mindkét vállalat ugyanannak a szervezetnek a tagja, mint amelynek a panaszosok is tagjai, nem tekinthető olyan releváns szempontnak, amelynek alapján Törökország nem tekinthető analóg országnak, mivel egy analóg ország megfelelőségének a vizsgálata során kizárólag olyan tények vehetők figyelembe, mint az analóg ország belföldi piacán fennálló verseny mértéke, valamint az, hogy ne legyenek jelentős különbségek a gyártási eljárásokban az analóg ország gyártói és a nem piacgazdasági exportőr között.

| 2. | Arra is hivatkoztak, hogy a kínai gyártási eljárások nem vethetők össze a törökországiakkal, mert a kínai vállalatok olcsóbb nyersanyaghoz férnek hozzá. Ez az állítás nem vehető figyelembe. Egyrészt az olcsóbb alumíniumhoz való hozzáférés az állami beavatkozásból eredő ártorzulás következménye. A fentiek szerint, Kína egyedülálló helyzetben van a világon annak következtében, hogy a lehető legalacsonyabb nyersanyagárakhoz fér hozzá, és más ország nincs ezzel összevethető helyzetben. Másrészről a vizsgálat azt mutatta, hogy a gyártási eljárások gyakorlatilag megegyeznek Kínában és Törökországban. |
| --- | --- |

2.

Arra is hivatkoztak, hogy a kínai gyártási eljárások nem vethetők össze a törökországiakkal, mert a kínai vállalatok olcsóbb nyersanyaghoz férnek hozzá. Ez az állítás nem vehető figyelembe. Egyrészt az olcsóbb alumíniumhoz való hozzáférés az állami beavatkozásból eredő ártorzulás következménye. A fentiek szerint, Kína egyedülálló helyzetben van a világon annak következtében, hogy a lehető legalacsonyabb nyersanyagárakhoz fér hozzá, és más ország nincs ezzel összevethető helyzetben. Másrészről a vizsgálat azt mutatta, hogy a gyártási eljárások gyakorlatilag megegyeznek Kínában és Törökországban.

| 3. | Végül azt állították, hogy nemzeti szinten nem kielégítő a verseny, mert a hazai gyártás főként exportcélú, és nincsenek behozatali korlátok az Unión kívülről származó importtal szemben. Ezek az állítások nem vehetők figyelembe. Valójában az EU piaca jóval több mint hatszorosa a török piacnak és e piacon nincsenek behozatali korlátok; így érthető, hogy Törökország a termelésének a jelentős részét az EU-ba exportálja. Sőt, a török nemzeti piacon kielégítő a verseny, mert van legalább öt hazai gyártó és nincsenek korlátok az Unióból történő behozatallal szemben. |
| --- | --- |

3.

Végül azt állították, hogy nemzeti szinten nem kielégítő a verseny, mert a hazai gyártás főként exportcélú, és nincsenek behozatali korlátok az Unión kívülről származó importtal szemben. Ezek az állítások nem vehetők figyelembe. Valójában az EU piaca jóval több mint hatszorosa a török piacnak és e piacon nincsenek behozatali korlátok; így érthető, hogy Törökország a termelésének a jelentős részét az EU-ba exportálja. Sőt, a török nemzeti piacon kielégítő a verseny, mert van legalább öt hazai gyártó és nincsenek korlátok az Unióból történő behozatallal szemben.

| (56) | A fentiekre tekintettel megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdésében foglalt azon ideiglenes következtetés, hogy Törökország megfelelő és ésszerű analóg ország. |
| --- | --- |

(56)

A fentiekre tekintettel megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdésében foglalt azon ideiglenes következtetés, hogy Törökország megfelelő és ésszerű analóg ország.

4.5.   Dömping

4.5.1.   Számítás

| (57) | Két exportőr gyártó kifogásolta az ideiglenes rendelet (57)–(77) preambulumbekezdéseiben foglalt ideiglenes megállapításokat. Állításuk szerint a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése alapján a dömpingszámításoknak a „Közösségbe irányuló összes exportügyleten” kell alapulniuk; más szóval véleményük szerint az ügyletek 100 %-át figyelembe kell venni a dömpingkülönbözetek kiszámítása során. Arra is hivatkoztak, hogy a legdrágább ügyleteket – különösen az egyik vizsgált vállalat esetén – nem vették figyelembe a dömpingkülönbözetek kiszámítása során. |
| --- | --- |

(57)

Két exportőr gyártó kifogásolta az ideiglenes rendelet (57)–(77) preambulumbekezdéseiben foglalt ideiglenes megállapításokat. Állításuk szerint a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése alapján a dömpingszámításoknak a „Közösségbe irányuló összes exportügyleten” kell alapulniuk; más szóval véleményük szerint az ügyletek 100 %-át figyelembe kell venni a dömpingkülönbözetek kiszámítása során. Arra is hivatkoztak, hogy a legdrágább ügyleteket – különösen az egyik vizsgált vállalat esetén – nem vették figyelembe a dömpingkülönbözetek kiszámítása során.

| (58) | A figyelembe veendő ügyletek számával kapcsolatos érvet illetően meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése kimondja, hogy a dömpingszámítások alapja a „Közösségbe irányuló összes exportügylet”, de „a vonatkozó tisztességes összehasonlítást szabályozó rendelkezéseknek megfelelően”. Ez azt jelenti, hogy ha nem lehetséges ésszerűen megvalósítani a termékek 100 %-os megfeleltetését, akkor nem lehet figyelembe venni az exportügyletek 100 %-át. Ez ésszerűnek minősül, amennyiben a számítások alapja az összes exportügylet kellően nagy százaléka. A jelen esetben körülbelül az ügyletek 85 %-át vette figyelembe a Bizottság. |
| --- | --- |

(58)

A figyelembe veendő ügyletek számával kapcsolatos érvet illetően meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése kimondja, hogy a dömpingszámítások alapja a „Közösségbe irányuló összes exportügylet”, de „a vonatkozó tisztességes összehasonlítást szabályozó rendelkezéseknek megfelelően”. Ez azt jelenti, hogy ha nem lehetséges ésszerűen megvalósítani a termékek 100 %-os megfeleltetését, akkor nem lehet figyelembe venni az exportügyletek 100 %-át. Ez ésszerűnek minősül, amennyiben a számítások alapja az összes exportügylet kellően nagy százaléka. A jelen esetben körülbelül az ügyletek 85 %-át vette figyelembe a Bizottság.

| (59) | Azzal kapcsolatban, hogy a legdrágább ügyleteket nem vette figyelembe a Bizottság, új dömpingszámítás készült, amely ezeket figyelembe vette. További típusokkal egészült ki az ideiglenes szinten végzett számítások során használt termékek köre. Ez lehetővé tette, hogy a számítások során a lehető legtöbb ügyletet figyelembe vegyék, és azt is biztosította, hogy az összes exportügylet egy exportőr cég tekintetében számított súlyozott átlagos egységára a lehető legközelebb álljon az exportügyletek súlyozott átlagos egységárához (e cég tekintetében), amelyet a dömpingkülönbözet kiszámításakor használtak. Ezzel a módszerrel figyelembe vehető az összes exportügylet értéke, még a legdrágábbaké is. Az ilyen további terméktípusok szokásos értékét a Bizottság az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében meghatározott módszerrel számította ki. Az új számítás eredményeként a dömpingkülönbözetek csökkentek, különösen az YHI esetén. |
| --- | --- |

(59)

Azzal kapcsolatban, hogy a legdrágább ügyleteket nem vette figyelembe a Bizottság, új dömpingszámítás készült, amely ezeket figyelembe vette. További típusokkal egészült ki az ideiglenes szinten végzett számítások során használt termékek köre. Ez lehetővé tette, hogy a számítások során a lehető legtöbb ügyletet figyelembe vegyék, és azt is biztosította, hogy az összes exportügylet egy exportőr cég tekintetében számított súlyozott átlagos egységára a lehető legközelebb álljon az exportügyletek súlyozott átlagos egységárához (e cég tekintetében), amelyet a dömpingkülönbözet kiszámításakor használtak. Ezzel a módszerrel figyelembe vehető az összes exportügylet értéke, még a legdrágábbaké is. Az ilyen további terméktípusok szokásos értékét a Bizottság az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében meghatározott módszerrel számította ki. Az új számítás eredményeként a dömpingkülönbözetek csökkentek, különösen az YHI esetén.

| (60) | A rendes érték, az exportár és az összehasonlítás meghatározására szolgáló módszer ugyanaz, mint az ideiglenes rendelet (64)–(75) preambulumbekezdéseiben ismertetett módszer. Az új számításokkal kapcsolatos egyetlen változás a figyelembe vett ügyletek számának növekedésével, valamint azzal függ össze, hogy az exportügyleteknek egy adott vállalat esetén a dömping kiszámításához használt átlagára nem térhet el lényegesen e vállalat valamennyi ügyletének átlagos exportárától. |
| --- | --- |

(60)

A rendes érték, az exportár és az összehasonlítás meghatározására szolgáló módszer ugyanaz, mint az ideiglenes rendelet (64)–(75) preambulumbekezdéseiben ismertetett módszer. Az új számításokkal kapcsolatos egyetlen változás a figyelembe vett ügyletek számának növekedésével, valamint azzal függ össze, hogy az exportügyleteknek egy adott vállalat esetén a dömping kiszámításához használt átlagára nem térhet el lényegesen e vállalat valamennyi ügyletének átlagos exportárától.

| (61) | A gyártók szerint a Bizottság elemzése nem veszi figyelembe az árfolyamok változását, különösen az amerikai dollár felértékelődését az euróval szemben, a nyersalumínium árának változását és a nemzetközi szállítási költségeket. Ez a feltételezés nem megalapozott, mivel a Bizottság szolgálatai a gyakorlatuknak megfelelően minden igazolható költséget figyelembe vettek az érintett termék piacának a vizsgálati időszakban történő elemzése során. |
| --- | --- |

(61)

A gyártók szerint a Bizottság elemzése nem veszi figyelembe az árfolyamok változását, különösen az amerikai dollár felértékelődését az euróval szemben, a nyersalumínium árának változását és a nemzetközi szállítási költségeket. Ez a feltételezés nem megalapozott, mivel a Bizottság szolgálatai a gyakorlatuknak megfelelően minden igazolható költséget figyelembe vettek az érintett termék piacának a vizsgálati időszakban történő elemzése során.

| (62) | A kínai gyártó, az YHI azt állította, hogy egyéni dömpingkülönbözetének kiszámításában a kiigazítások pontatlanok voltak. A Bizottság elfogadta ezt az állítást, és új számításokat végzett, melyek azt az eredményt adták, hogy a dömpingkülönbözet 23,81 %, vagyis a korábbi számításokhoz képest 2,14 %-kal alacsonyabb. |
| --- | --- |

(62)

A kínai gyártó, az YHI azt állította, hogy egyéni dömpingkülönbözetének kiszámításában a kiigazítások pontatlanok voltak. A Bizottság elfogadta ezt az állítást, és új számításokat végzett, melyek azt az eredményt adták, hogy a dömpingkülönbözet 23,81 %, vagyis a korábbi számításokhoz képest 2,14 %-kal alacsonyabb.

4.5.2.   Végleges dömpingkülönbözet

| Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- |
| YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd | 23,81 % |
| Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd | 60,29 % |
| Baoding Lizhong | 67,66 % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 44,23 % |
| Valamennyi egyéb vállalat | 67,66 % |

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd

23,81 %

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd

60,29 %

Baoding Lizhong

67,66 %

Egyéb együttműködő vállalatok

44,23 %

Valamennyi egyéb vállalat

67,66 %

5.   AZ OKOZOTT KÁR

| (63) | A Bizottsághoz észrevételek érkeztek az okozott kárra vonatkozó ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. Ezeknek az észrevételeknek egy része az ideiglenes rendeletben már tárgyalt észrevételek megismétlése volt. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottsághoz észrevételek érkeztek az okozott kárra vonatkozó ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. Ezeknek az észrevételeknek egy része az ideiglenes rendeletben már tárgyalt észrevételek megismétlése volt.

| (64) | Az ideiglenes rendeletben már tárgyalt érveket ez a rendelet nem ismétli meg. |
| --- | --- |

(64)

Az ideiglenes rendeletben már tárgyalt érveket ez a rendelet nem ismétli meg.

5.1.   A Kínából származó behozatal

| (65) | Egyes felek állítása szerint a Bizottság nem magyarázta meg kellőképpen az import kiszámításának a módszerét. Ezt a kritikát azonban nem támasztották alá. |
| --- | --- |

(65)

Egyes felek állítása szerint a Bizottság nem magyarázta meg kellőképpen az import kiszámításának a módszerét. Ezt a kritikát azonban nem támasztották alá.

| (66) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes szakaszban alkalmazott módszertan alapja a panasz volt, de azt más források alapján is ellenőrizték (az együttműködő gyártók, a felhasználók és az exportőrök által szolgáltatott adatok alapján). Figyelemmel a felek észrevételeire, ezeket az adatokat a Bizottság ismételten elemezte, és megerősítette az ideiglenes következtetéseket. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes szakaszban alkalmazott módszertan alapja a panasz volt, de azt más források alapján is ellenőrizték (az együttműködő gyártók, a felhasználók és az exportőrök által szolgáltatott adatok alapján). Figyelemmel a felek észrevételeire, ezeket az adatokat a Bizottság ismételten elemezte, és megerősítette az ideiglenes következtetéseket.

| (67) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet közzétételének napján az érdekelt felek általi konzultációra megnyitott dokumentumok között a Bizottság elhelyezett három értesítést, amelyek részletes tájékoztatást tartalmaztak a gyártással, az importtal és az értékesítéssel kapcsolatos számítási módszerekről. |
| --- | --- |

(67)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet közzétételének napján az érdekelt felek általi konzultációra megnyitott dokumentumok között a Bizottság elhelyezett három értesítést, amelyek részletes tájékoztatást tartalmaztak a gyártással, az importtal és az értékesítéssel kapcsolatos számítási módszerekről.

| (68) | Mivel a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó KN-kódok az érintett terméktől eltérő más termékekre is kiterjednek, a legtöbb észrevétel a Bizottság által a nem érintett termékeknek a bejelentett mennyiségekből történő kizárására használt módszerre vonatkozott. |
| --- | --- |

(68)

Mivel a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó KN-kódok az érintett terméktől eltérő más termékekre is kiterjednek, a legtöbb észrevétel a Bizottság által a nem érintett termékeknek a bejelentett mennyiségekből történő kizárására használt módszerre vonatkozott.

| (69) | A 8708 70 50 KN-kód leírása: alumíniumkerék; kerékrész és -tartozék alumíniumból. A megfelelő adatokat tonnában a Comextből hívta le a Bizottság, ebben a szakaszban további kiigazítás nélkül, feltételezve azt – a panasznak megfelelően –, hogy a kerékrészek és tartozékok kevésbé fontosak. |
| --- | --- |

(69)

A 8708 70 50 KN-kód leírása: alumíniumkerék; kerékrész és -tartozék alumíniumból. A megfelelő adatokat tonnában a Comextből hívta le a Bizottság, ebben a szakaszban további kiigazítás nélkül, feltételezve azt – a panasznak megfelelően –, hogy a kerékrészek és tartozékok kevésbé fontosak.

| (70) | A 8708 70 10 KN-kód többek között a következőkre terjed ki: alumíniumkerék; kerékrész és -tartozék alumíniumból. Ebben az esetben a Comextből tonnában lehívott megfelelő adatokat kiigazították, összhangban a panaszban meghatározott módszerrel. |
| --- | --- |

(70)

A 8708 70 10 KN-kód többek között a következőkre terjed ki: alumíniumkerék; kerékrész és -tartozék alumíniumból. Ebben az esetben a Comextből tonnában lehívott megfelelő adatokat kiigazították, összhangban a panaszban meghatározott módszerrel.

| (71) | A felek által benyújtott észrevételek nagyrészt kritikusak voltak ezzel a megközelítéssel szemben, azonban nem javasoltak semmiféle más, megfelelőbb vagy megbízhatóbb módszert. A kritikák többsége azzal volt kapcsolatos, hogy a felek nem tudtak észrevételt tenni, mivel nem tudták, hogy a Bizottság melyik módszert kívánja alkalmazni. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárás megindításától kezdve rendelkezésre állt a nem bizalmas akták között a panasz nem bizalmas változata, amely részletesen tartalmazta a kizárásra vonatkozó módszert. A Bizottság ellenőrizte a panaszban szolgáltatott adatokat, és nem talált semmiféle olyan elemet, amely megkérdőjelezhetné a választott módszer helyességét. Figyelemmel továbbá arra, hogy a felek nem javasoltak alternatív kizárási módszert, az észrevételeiket a Bizottság megalapozatlannak minősítette. |
| --- | --- |

(71)

A felek által benyújtott észrevételek nagyrészt kritikusak voltak ezzel a megközelítéssel szemben, azonban nem javasoltak semmiféle más, megfelelőbb vagy megbízhatóbb módszert. A kritikák többsége azzal volt kapcsolatos, hogy a felek nem tudtak észrevételt tenni, mivel nem tudták, hogy a Bizottság melyik módszert kívánja alkalmazni. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárás megindításától kezdve rendelkezésre állt a nem bizalmas akták között a panasz nem bizalmas változata, amely részletesen tartalmazta a kizárásra vonatkozó módszert. A Bizottság ellenőrizte a panaszban szolgáltatott adatokat, és nem talált semmiféle olyan elemet, amely megkérdőjelezhetné a választott módszer helyességét. Figyelemmel továbbá arra, hogy a felek nem javasoltak alternatív kizárási módszert, az észrevételeiket a Bizottság megalapozatlannak minősítette.

| (72) | Az észrevételek másik csoportja az eredetileg tonnában kifejezett mennyiségeknek a két KN-kód egységeire való átváltásának módszerére vonatkozott. Itt a Bizottság ismét csak a panaszban javasolt módszert alkalmazta, és ezt később megerősítette a kínai exportőröknek a kérdőívekre adott válaszaival. E módszer szerint a Kínából importált kerekek átlagos egységenkénti tömege 9 kg. A más harmadik országokból importált termékek átlagos egységenkénti tömegét a Bizottság 10 kg-ra becsülte, összhangban a panasszal, de ezt a különböző felektől a jelen vizsgálat során beszerzett rendelkezésre álló információk alapján is egyeztette. |
| --- | --- |

(72)

Az észrevételek másik csoportja az eredetileg tonnában kifejezett mennyiségeknek a két KN-kód egységeire való átváltásának módszerére vonatkozott. Itt a Bizottság ismét csak a panaszban javasolt módszert alkalmazta, és ezt később megerősítette a kínai exportőröknek a kérdőívekre adott válaszaival. E módszer szerint a Kínából importált kerekek átlagos egységenkénti tömege 9 kg. A más harmadik országokból importált termékek átlagos egységenkénti tömegét a Bizottság 10 kg-ra becsülte, összhangban a panasszal, de ezt a különböző felektől a jelen vizsgálat során beszerzett rendelkezésre álló információk alapján is egyeztette.

| (73) | Az ideiglenes szakaszt követő beadványaikban a felek azt állították, hogy átlagos egységenkénti tömegként 9 kg helyett 10 kg-ot kellene alkalmazni, mivel ez az importált eredeti kerekek átlagos tömege. Az ideiglenes rendeletben meghatározottak szerint a 9 kg-os átlagos egységenkénti tömeg a mintavételre kiválasztott exportáló gyártók által szolgáltatott adatokon alapult. Így a Bizottság arra következtetett, hogy ez az a legésszerűbb átváltási módszer, amely tükrözi a kínai importok átlagos tömegét. Egyébként az eredeti kerekek esetén 10 kg alapján történő átváltás sem lenne semmiféle hatással a végső következtetésekre. |
| --- | --- |

(73)

Az ideiglenes szakaszt követő beadványaikban a felek azt állították, hogy átlagos egységenkénti tömegként 9 kg helyett 10 kg-ot kellene alkalmazni, mivel ez az importált eredeti kerekek átlagos tömege. Az ideiglenes rendeletben meghatározottak szerint a 9 kg-os átlagos egységenkénti tömeg a mintavételre kiválasztott exportáló gyártók által szolgáltatott adatokon alapult. Így a Bizottság arra következtetett, hogy ez az a legésszerűbb átváltási módszer, amely tükrözi a kínai importok átlagos tömegét. Egyébként az eredeti kerekek esetén 10 kg alapján történő átváltás sem lenne semmiféle hatással a végső következtetésekre.

| (74) | A Bizottság így megerősíti az ideiglenes rendelet (86)–(88) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság így megerősíti az ideiglenes rendelet (86)–(88) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetéseket.

5.1.1.   A Kínából származó import volumene és árai

| (75) | Az exportáló gyártóknak a kérdőívekre adott válaszai megerősítették az ideiglenes rendelet (86) és (89) preambulumbekezdéseiben foglalt, és többek között az Eurostat adataiból levont következtetéseket. Mivel az adatok különböző forrásokból származnak, a tendenciák természetesen kismértékben eltérhetnek, a szegmenstől és a vállalattól függően. Mindenesetre az adatok megerősítették az alacsony árszintet, amelyhez magas alákínálási szint és a Kínából származó import volumenének meredek emelkedése kapcsolódott, és ez hangsúlyozza az ügyben tett általános következtetések pontosságát. |
| --- | --- |

(75)

Az exportáló gyártóknak a kérdőívekre adott válaszai megerősítették az ideiglenes rendelet (86) és (89) preambulumbekezdéseiben foglalt, és többek között az Eurostat adataiból levont következtetéseket. Mivel az adatok különböző forrásokból származnak, a tendenciák természetesen kismértékben eltérhetnek, a szegmenstől és a vállalattól függően. Mindenesetre az adatok megerősítették az alacsony árszintet, amelyhez magas alákínálási szint és a Kínából származó import volumenének meredek emelkedése kapcsolódott, és ez hangsúlyozza az ügyben tett általános következtetések pontosságát.

| (76) | A Bizottság külön is ellenőrizte az eredeti és az utángyártott szegmensek adatait és tendenciáit. Az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdése tévesen állította azt, hogy a 2006–2008. év árait Eurostat-adatok alapján kell figyelembe venni, mert az exportőrök kérdőívei nem tartalmaznak releváns adatokat. Az állításnak az eredeti és az utángyártott ügyletek közötti eltérésre kellett volna vonatkoznia. Az eltérés csak az exportőrök által adott, ügyletenkénti felsorolások alapján állapítható meg. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság külön is ellenőrizte az eredeti és az utángyártott szegmensek adatait és tendenciáit. Az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdése tévesen állította azt, hogy a 2006–2008. év árait Eurostat-adatok alapján kell figyelembe venni, mert az exportőrök kérdőívei nem tartalmaznak releváns adatokat. Az állításnak az eredeti és az utángyártott ügyletek közötti eltérésre kellett volna vonatkoznia. Az eltérés csak az exportőrök által adott, ügyletenkénti felsorolások alapján állapítható meg.

| (77) | Ami az utángyártott egységárakat illeti, az adatok szerint az árszint többé-kevésbé kiegyenlített, és enyhén emelkedik az időszak végén. A árak 2006-ban 25 és 34 EUR, 2007-ben 24 és 32 EUR, 2008-ban 25 és 29 EUR, a vizsgálati időszakban pedig 26 és 36 EUR között mozogtak. A bizalmas adatkezelés érdekében a fenti árhatárokat legfeljebb 15 %-kal felfelé vagy lefelé módosították.







  A kínai utángyártott import árhatárok (mintavételre kiválasztott exportőrök alapján) | +/- 15 % | +/- 15 % |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 25 | 34 |
| 2007 | 24 | 32 |
| 2008 | 25 | 29 |
| Vizsgálati időszak | 26 | 36 |

(77)

Ami az utángyártott egységárakat illeti, az adatok szerint az árszint többé-kevésbé kiegyenlített, és enyhén emelkedik az időszak végén. A árak 2006-ban 25 és 34 EUR, 2007-ben 24 és 32 EUR, 2008-ban 25 és 29 EUR, a vizsgálati időszakban pedig 26 és 36 EUR között mozogtak. A bizalmas adatkezelés érdekében a fenti árhatárokat legfeljebb 15 %-kal felfelé vagy lefelé módosították.

A kínai utángyártott import árhatárok (mintavételre kiválasztott exportőrök alapján)

+/- 15 %

+/- 15 %

2006

25

34

2007

24

32

2008

25

29

Vizsgálati időszak

26

36

| (78) | A kínai importból származó eredeti kerekek egységára a figyelembe vett időszak során több mint 15 %-kal csökkent. További részletek a bizalmas adatkezelés miatt nem hozhatók nyilvánosságra, a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítására vonatkozó alábbi szakaszban foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(78)

A kínai importból származó eredeti kerekek egységára a figyelembe vett időszak során több mint 15 %-kal csökkent. További részletek a bizalmas adatkezelés miatt nem hozhatók nyilvánosságra, a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítására vonatkozó alábbi szakaszban foglaltak szerint.

| (79) | Az egyik fél azt állította, hogy a kínai importárak 2008 és a vizsgálati időszak között emelkedtek, amikor a kármutatók legtöbbje jelentős csökkenést mutatott. A kínai importárak valóban névleges emelkedést mutattak (bár csak 1,6 %-os mértékben). (7) Hangsúlyozni kell azonban, hogy az árak az egész időszak alatt 8 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(79)

Az egyik fél azt állította, hogy a kínai importárak 2008 és a vizsgálati időszak között emelkedtek, amikor a kármutatók legtöbbje jelentős csökkenést mutatott. A kínai importárak valóban névleges emelkedést mutattak (bár csak 1,6 %-os mértékben). (7) Hangsúlyozni kell azonban, hogy az árak az egész időszak alatt 8 %-kal csökkentek.

| (80) | Általánosságban mindkét szegmensben megerősítette a Bizottság az alacsony árszintet, ami a magas alákínálási szinttel és a Kínából származó import meredek emelkedésével együtt megerősíti az ügyben megállapított következtetéseket. |
| --- | --- |

(80)

Általánosságban mindkét szegmensben megerősítette a Bizottság az alacsony árszintet, ami a magas alákínálási szinttel és a Kínából származó import meredek emelkedésével együtt megerősíti az ügyben megállapított következtetéseket.

5.2.   Az eredeti és az utángyártott szegmensek elkülönített kárelemzése

| (81) | Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően érkezett egyik fő észrevétel az volt, hogy el kellett volna végezni valamennyi kármutató elemzését külön az eredeti és külön az utángyártott szegmensek tekintetében. |
| --- | --- |

(81)

Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően érkezett egyik fő észrevétel az volt, hogy el kellett volna végezni valamennyi kármutató elemzését külön az eredeti és külön az utángyártott szegmensek tekintetében.

| (82) | E tekintetben az egyik fél az 1888/2006/EK bizottsági rendeletre (8) és a 682/2007/EK tanácsi rendeletre hivatkozott (9) a Thaiföldről származó csemegekukorica importjával kapcsolatban, azt állítva, hogy ott ilyen szegmens-specifikus elemzésre került sor. A fél azt állította tovább, hogy a csemegekukorica-ügy figyelembe nem vételével a Bizottság megsértette a WTO előírásait. |
| --- | --- |

(82)

E tekintetben az egyik fél az 1888/2006/EK bizottsági rendeletre (8) és a 682/2007/EK tanácsi rendeletre hivatkozott (9) a Thaiföldről származó csemegekukorica importjával kapcsolatban, azt állítva, hogy ott ilyen szegmens-specifikus elemzésre került sor. A fél azt állította tovább, hogy a csemegekukorica-ügy figyelembe nem vételével a Bizottság megsértette a WTO előírásait.

| (83) | A csemegekukorica-ügyben hivatkoztak a vonatkozó WTO-rendelkezésekre, így arra, hogy a fellebbviteli testület jelentése szerint „ha a vizsgálatot végző hatóságok a belföldi gazdasági ágazat egy részének vizsgálatát végzik, elvben hasonló módon kell megvizsgálniuk az ágazat minden más részét, és emellett az ágazat egészét is meg kell vizsgálniuk”. (10) Ez az ügy világosan mutatja, hogy a jelen ügyben követett megközelítés összhangban van az intézmény eddigi gyakorlatával, és megfelel WTO dömpingellenes megállapodásának. (11) Szegmentált elemzésre van mód, azonban ehhez kapcsolódnia kell a teljes iparág elemzésének. |
| --- | --- |

(83)

A csemegekukorica-ügyben hivatkoztak a vonatkozó WTO-rendelkezésekre, így arra, hogy a fellebbviteli testület jelentése szerint „ha a vizsgálatot végző hatóságok a belföldi gazdasági ágazat egy részének vizsgálatát végzik, elvben hasonló módon kell megvizsgálniuk az ágazat minden más részét, és emellett az ágazat egészét is meg kell vizsgálniuk”. (10) Ez az ügy világosan mutatja, hogy a jelen ügyben követett megközelítés összhangban van az intézmény eddigi gyakorlatával, és megfelel WTO dömpingellenes megállapodásának. (11) Szegmentált elemzésre van mód, azonban ehhez kapcsolódnia kell a teljes iparág elemzésének.

| (84) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a jelen eljárásban az ideiglenes szakaszban a két szegmenst együttesen vizsgálták, azonban bizonyos indikátorokat külön elemeztek az eredeti és az utángyártott kerekek tekintetében (alákínálás, fogyasztás, piaci részesedések). A felek által benyújtott észrevételek tekintetében a Bizottság további elemzést végzett, és bizonyos további indikátorokat elemzett a szegmens szintjén (lásd alább). Az alábbiaknak megfelelően ez az elemzés megerősíti azt, hogy az egészében vizsgált érintett termék tekintetében megállapított tendenciák megfelelnek az eredeti és az utángyártott szegmensek esetében külön megállapítottaknak. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a jelen eljárásban az ideiglenes szakaszban a két szegmenst együttesen vizsgálták, azonban bizonyos indikátorokat külön elemeztek az eredeti és az utángyártott kerekek tekintetében (alákínálás, fogyasztás, piaci részesedések). A felek által benyújtott észrevételek tekintetében a Bizottság további elemzést végzett, és bizonyos további indikátorokat elemzett a szegmens szintjén (lásd alább). Az alábbiaknak megfelelően ez az elemzés megerősíti azt, hogy az egészében vizsgált érintett termék tekintetében megállapított tendenciák megfelelnek az eredeti és az utángyártott szegmensek esetében külön megállapítottaknak.

5.2.1.   Fogyasztás

| (85) | Az alábbi táblázat az uniós fogyasztás alakulását illusztrálja az alumíniumkerekek eredeti és utángyártott szegmensében, ezeket külön-külön figyelembe véve. Az eredeti és az utángyártott kerekek importját illető elkülönülésre vonatkozó részletesebb információkat az importtal foglalkozó fenti szakasz tartalmazza. Az elkülönülésre vonatkozó adatok forrásai az együttműködő uniós gyártók, a felhasználók és az érintett ország exportáló gyártói voltak.









  Egységek (ezer) | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós fogyasztás | 58 607 | 62 442 | 58 313 | 49 508 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 107 | 99 | 84 |
| Fogyasztás: eredeti | 43 573 | 44 009 | 42 076 | 34 915 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 101 | 97 | 80 |
| Fogyasztás: utángyártott | 15 033 | 18 432 | 16 237 | 14 592 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 123 | 108 | 97 |

(85)

Az alábbi táblázat az uniós fogyasztás alakulását illusztrálja az alumíniumkerekek eredeti és utángyártott szegmensében, ezeket külön-külön figyelembe véve. Az eredeti és az utángyártott kerekek importját illető elkülönülésre vonatkozó részletesebb információkat az importtal foglalkozó fenti szakasz tartalmazza. Az elkülönülésre vonatkozó adatok forrásai az együttműködő uniós gyártók, a felhasználók és az érintett ország exportáló gyártói voltak.

Egységek (ezer)

2006

2007

2008

vizsgálati időszak

Teljes uniós fogyasztás

58 607

62 442

58 313

49 508

Index 2006 = 100

100

107

99

84

Fogyasztás: eredeti

43 573

44 009

42 076

34 915

Index 2006 = 100

100

101

97

80

Fogyasztás: utángyártott

15 033

18 432

16 237

14 592

Index 2006 = 100

100

123

108

97

| (86) | A teljes uniós fogyasztás a figyelembe vett időszakban 16 %-kal csökkent, 58,6 millió egységről 49,5 millió egységre. Mindkét szegmensben ugyanez a tendencia figyelhető meg. Az eredeti kerekek fogyasztása 20 %-kal csökkent 43,5 millió egységről 34,9 millió egységre, míg az utángyártott kerekek fogyasztása 3 %-kal csökkent 15 millióról 14,5 millió egységre. |
| --- | --- |

(86)

A teljes uniós fogyasztás a figyelembe vett időszakban 16 %-kal csökkent, 58,6 millió egységről 49,5 millió egységre. Mindkét szegmensben ugyanez a tendencia figyelhető meg. Az eredeti kerekek fogyasztása 20 %-kal csökkent 43,5 millió egységről 34,9 millió egységre, míg az utángyártott kerekek fogyasztása 3 %-kal csökkent 15 millióról 14,5 millió egységre.

5.2.2.   A Kínából származó behozatal és az eredeti és utángyártott szegmensek piaci részesedése

| (87) | Számos észrevétel hivatkozott a Bizottság következtetéseire az eredeti és az utángyártott szegmensek nagyságával kapcsolatban az EU alumíniumkerék-piacán, különös tekintettel az importok piaci részesedésére. A felek különösen azzal érveltek, hogy a Bizottság tévesen számította ki az eredeti kerekek importjának piaci részesedését. Ezen észrevételeket követően a Bizottság további vizsgálatot végzett az importált eredeti és utángyártott kerekek piaci részesedésével kapcsolatban. Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet meghatározta a Kínából származó eredeti és utángyártott importok piaci részesedését. Ezeket a piaci részesedéseket az ideiglenes szakaszban rendelkezésre álló információk alapján határozták meg, az uniós gyártók, az exportőrök és a személygépjármű-gyártók által szolgáltatott adatok alapján. Ennek alapján állapították meg azt, hogy az eredeti kerekek importjának piaci részesedése körülbelül 3 %-os (óvatos számítás), de elérheti a 6 %-ot is. |
| --- | --- |

(87)

Számos észrevétel hivatkozott a Bizottság következtetéseire az eredeti és az utángyártott szegmensek nagyságával kapcsolatban az EU alumíniumkerék-piacán, különös tekintettel az importok piaci részesedésére. A felek különösen azzal érveltek, hogy a Bizottság tévesen számította ki az eredeti kerekek importjának piaci részesedését. Ezen észrevételeket követően a Bizottság további vizsgálatot végzett az importált eredeti és utángyártott kerekek piaci részesedésével kapcsolatban. Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet meghatározta a Kínából származó eredeti és utángyártott importok piaci részesedését. Ezeket a piaci részesedéseket az ideiglenes szakaszban rendelkezésre álló információk alapján határozták meg, az uniós gyártók, az exportőrök és a személygépjármű-gyártók által szolgáltatott adatok alapján. Ennek alapján állapították meg azt, hogy az eredeti kerekek importjának piaci részesedése körülbelül 3 %-os (óvatos számítás), de elérheti a 6 %-ot is.

| (88) | Figyelemmel az érdekelt felek által kifejezett kritikákra, a Bizottság minden adatot újra ellenőrzött, és ez az ellenőrzés megerősítette az ideiglenes megállapításokat. Az érdekelt felek számára nyitva álló dokumentumok között megtalálható a vizsgálati lépések részletes magyarázata és minden olyan, nem csak az érintett országból, hanem más harmadik országokból származó információ, amelyet a két szegmens importrészesedésének megállapítására használtak. Ez a tájékoztatás illusztrálja azt, hogy milyen sokféle forrást használt a Bizottság annak érdekében, hogy releváns információkat szerezzen be. |
| --- | --- |

(88)

Figyelemmel az érdekelt felek által kifejezett kritikákra, a Bizottság minden adatot újra ellenőrzött, és ez az ellenőrzés megerősítette az ideiglenes megállapításokat. Az érdekelt felek számára nyitva álló dokumentumok között megtalálható a vizsgálati lépések részletes magyarázata és minden olyan, nem csak az érintett országból, hanem más harmadik országokból származó információ, amelyet a két szegmens importrészesedésének megállapítására használtak. Ez a tájékoztatás illusztrálja azt, hogy milyen sokféle forrást használt a Bizottság annak érdekében, hogy releváns információkat szerezzen be.

| (89) | Ezen túlmenően a felek azzal kapcsolatos észrevételére, hogy a 3 %-os piaci részesedés alacsony, ki kell emelni, hogy egy olyan árérzékeny piacon, mint a szóban forgó piac, egy 3 %-os piaci részesedés sem tekinthető alacsonynak. Ez különösen igaz az alábbi (116) preambulumbekezdésben említett árcsökkenésre való tekintettel. Sőt a Kínából származó import volumene és piaci részesedése tekintetében jelentős növekedés volt tapasztalható.









  Importvolumen ezer egységben: eredeti | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 455 | 476 | 508 | 1 183 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 105 | 112 | 260 |
| piaci részesedés (%) | 1 % | 1 % | 1 % | 3 % |
| Importvolumen ezer egységben: utángyártott | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| Kína | 3 247 | 4 667 | 5 301 | 4 954 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 144 | 163 | 153 |
| piaci részesedés (%) | 22 % | 25 % | 33 % | 34 % |

(89)

Ezen túlmenően a felek azzal kapcsolatos észrevételére, hogy a 3 %-os piaci részesedés alacsony, ki kell emelni, hogy egy olyan árérzékeny piacon, mint a szóban forgó piac, egy 3 %-os piaci részesedés sem tekinthető alacsonynak. Ez különösen igaz az alábbi (116) preambulumbekezdésben említett árcsökkenésre való tekintettel. Sőt a Kínából származó import volumene és piaci részesedése tekintetében jelentős növekedés volt tapasztalható.

Importvolumen ezer egységben: eredeti

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Kína

455

476

508

1 183

Index 2006 = 100

100

105

112

260

piaci részesedés (%)

1 %

1 %

1 %

3 %

Importvolumen ezer egységben: utángyártott

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Kína

3 247

4 667

5 301

4 954

Index 2006 = 100

100

144

163

153

piaci részesedés (%)

22 %

25 %

33 %

34 %

5.3.   Áralákínálás

| (90) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes szakaszban az alákínálást az érintett termék tekintetében összességében és szegmensenként külön-külön is kiszámította a Bizottság. Az elkülönülés alapját azok az ügyletenkénti felsorolások képezték, amelyeket a mintavételre kiválasztott uniós gyártók és exportőrök szolgáltattak, kimutatva a személygépjármű-gyártók részére végzett értékesítéseiket. |
| --- | --- |

(90)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes szakaszban az alákínálást az érintett termék tekintetében összességében és szegmensenként külön-külön is kiszámította a Bizottság. Az elkülönülés alapját azok az ügyletenkénti felsorolások képezték, amelyeket a mintavételre kiválasztott uniós gyártók és exportőrök szolgáltattak, kimutatva a személygépjármű-gyártók részére végzett értékesítéseiket.

| (91) | Az ideiglenes rendelet (95) és (98) preambulumbekezdéseiben megjelölt alákínálási határokat a Bizottság újraszámolta, főként a dömpingszámítások terén történt változtatások miatt (lásd fent). Az alkalmazott vámtarifa tekintetében is finomításra került sor. Nevezetesen az ideiglenes szakaszban egységes 4,5 %-os vámtételt alkalmaztak. Ezt a megközelítést követték a végleges szakaszban is az általános alákínálás kiszámításakor (mindkét szegmensben). Ennek az volt az oka, hogy nem minden eredeti importot az alacsonyabb 3 %-os vámtétellel járó KN-kód alatt jelentettek be. |
| --- | --- |

(91)

Az ideiglenes rendelet (95) és (98) preambulumbekezdéseiben megjelölt alákínálási határokat a Bizottság újraszámolta, főként a dömpingszámítások terén történt változtatások miatt (lásd fent). Az alkalmazott vámtarifa tekintetében is finomításra került sor. Nevezetesen az ideiglenes szakaszban egységes 4,5 %-os vámtételt alkalmaztak. Ezt a megközelítést követték a végleges szakaszban is az általános alákínálás kiszámításakor (mindkét szegmensben). Ennek az volt az oka, hogy nem minden eredeti importot az alacsonyabb 3 %-os vámtétellel járó KN-kód alatt jelentettek be.

| (92) | Egyes felek megismételték az arra vonatkozó észrevételüket, hogy az alákínálás szintjét csak az árnak a hozzáadott értéket tartalmazó összetevője alapján kellene kiszámítani (kizárva az alumínium költségét). Amint azt az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdése megfogalmazta, egy ilyen módszer alkalmazása valójában növelné az alákínálás szintjét. Mivel a teljes ár tekintetében (százalékos formában) meghatározott alákínálás szint is jelentős volt, ezt a módszert nem vizsgálta tovább a Bizottság. |
| --- | --- |

(92)

Egyes felek megismételték az arra vonatkozó észrevételüket, hogy az alákínálás szintjét csak az árnak a hozzáadott értéket tartalmazó összetevője alapján kellene kiszámítani (kizárva az alumínium költségét). Amint azt az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdése megfogalmazta, egy ilyen módszer alkalmazása valójában növelné az alákínálás szintjét. Mivel a teljes ár tekintetében (százalékos formában) meghatározott alákínálás szint is jelentős volt, ezt a módszert nem vizsgálta tovább a Bizottság.

| (93) | A termék egészére számított alákínálás 20 % és 38 % közötti. Az alákínálás mindkét szegmensre jelentős (az eredeti kerekekre 15 % és 29 % közötti, az utángyártottakra pedig 49 % és 63 % közötti). |
| --- | --- |

(93)

A termék egészére számított alákínálás 20 % és 38 % közötti. Az alákínálás mindkét szegmensre jelentős (az eredeti kerekekre 15 % és 29 % közötti, az utángyártottakra pedig 49 % és 63 % közötti).

6.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT HELYZETE

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat meghatározása, valamint a makro- és mikroszintű kármutatók

| (94) | Az egyik fél állítása szerint a Bizottság helytelen meghatározást alkalmazott az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás tekintetében, továbbá a károkozás vizsgálatát kizárólag a panaszosokkal és a panasz támogatóival kapcsolatos információkra kellett volna alapítani, és nem a teljes uniós termelésre. |
| --- | --- |

(94)

Az egyik fél állítása szerint a Bizottság helytelen meghatározást alkalmazott az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás tekintetében, továbbá a károkozás vizsgálatát kizárólag a panaszosokkal és a panasz támogatóival kapcsolatos információkra kellett volna alapítani, és nem a teljes uniós termelésre.

| (95) | Az uniós gazdasági ágazat meghatározása az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban történt. A teljes uniós termelés helyzetének értékelése megfelel az alaprendeletnek. Így el kell utasítani azt az érvelést, miszerint a károkozás értékelése az uniós gazdasági ágazat helytelen meghatározásán alapult volna. Ebből következően el kell utasítani a kármutatók alakulásának tendenciáival kapcsolatos minden olyan érvelést, amelyben az elemzés a mintavételre kiválasztott és együttműködő gyártók adatain alapul. |
| --- | --- |

(95)

Az uniós gazdasági ágazat meghatározása az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban történt. A teljes uniós termelés helyzetének értékelése megfelel az alaprendeletnek. Így el kell utasítani azt az érvelést, miszerint a károkozás értékelése az uniós gazdasági ágazat helytelen meghatározásán alapult volna. Ebből következően el kell utasítani a kármutatók alakulásának tendenciáival kapcsolatos minden olyan érvelést, amelyben az elemzés a mintavételre kiválasztott és együttműködő gyártók adatain alapul.

| (96) | Egy másik, általánosabb észrevétel szerint, a gyártói kérdőívek nem bizalmas változatai és a mini-kérdőívek hiányosak voltak. A Bizottság részletesen megvizsgálta ezeket az észrevételeket, és indokolt esetekben továbbfejlesztett, nem bizalmas változatokat igényelt. Ezeket beillesztette az érdekelt felek általi konzultáció számára nyitva álló dokumentumok közé, így biztosítva teljes mértékben a megfelelő jogvédelmet. |
| --- | --- |

(96)

Egy másik, általánosabb észrevétel szerint, a gyártói kérdőívek nem bizalmas változatai és a mini-kérdőívek hiányosak voltak. A Bizottság részletesen megvizsgálta ezeket az észrevételeket, és indokolt esetekben továbbfejlesztett, nem bizalmas változatokat igényelt. Ezeket beillesztette az érdekelt felek általi konzultáció számára nyitva álló dokumentumok közé, így biztosítva teljes mértékben a megfelelő jogvédelmet.

| (97) | Egyes felek azt állították, hogy bizonyos uniós gyártókat ki kellene zárni, mivel nem szolgáltattak teljes körű tájékoztatást a tevékenységükről. A felek azt állították továbbá, hogy az ilyen kizárás hatással járt volna az ügy állására. A tények azonban nem támasztják alá ezeket az állításokat, mivel a kérdéses uniós gyártók valójában minden szükséges tájékoztatást megadtak. A fenti állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(97)

Egyes felek azt állították, hogy bizonyos uniós gyártókat ki kellene zárni, mivel nem szolgáltattak teljes körű tájékoztatást a tevékenységükről. A felek azt állították továbbá, hogy az ilyen kizárás hatással járt volna az ügy állására. A tények azonban nem támasztják alá ezeket az állításokat, mivel a kérdéses uniós gyártók valójában minden szükséges tájékoztatást megadtak. A fenti állítást ezért elutasították.

| (98) | Az egyik importőr azt is állította, hogy őt uniós gyártónak kellett volna minősíteni, mivel kihelyezte a gyártást az érintett országba, azonban számos egyéb tevékenység (például a tervezés) az Unióban történt. Ez a vállalat kihelyezte ugyan a gyártási folyamatot, de egyes tevékenységeket továbbra is az Unió területén végzett, pl. a kerekek tesztelését. Tekintve azonban, hogy a gyártásra az érintett országban kerül sor, ez az importőr nem tekinthető a dömpingellenes eljárásban uniós gyártónak. A fentiekre való tekintettel ezt az állítást is elutasították. |
| --- | --- |

(98)

Az egyik importőr azt is állította, hogy őt uniós gyártónak kellett volna minősíteni, mivel kihelyezte a gyártást az érintett országba, azonban számos egyéb tevékenység (például a tervezés) az Unióban történt. Ez a vállalat kihelyezte ugyan a gyártási folyamatot, de egyes tevékenységeket továbbra is az Unió területén végzett, pl. a kerekek tesztelését. Tekintve azonban, hogy a gyártásra az érintett országban kerül sor, ez az importőr nem tekinthető a dömpingellenes eljárásban uniós gyártónak. A fentiekre való tekintettel ezt az állítást is elutasították.

| (99) | Egyes felek vállalati alapú kármutató-elemzést végeztek. Ezt a megközelítést el kell utasítani, mivel a kárelemzést a teljes uniós gazdasági ágazat vonatkozásában kell elvégezni. |
| --- | --- |

(99)

Egyes felek vállalati alapú kármutató-elemzést végeztek. Ezt a megközelítést el kell utasítani, mivel a kárelemzést a teljes uniós gazdasági ágazat vonatkozásában kell elvégezni.

6.2.   Makrogazdasági mutatók

6.2.1.   Értékesítés és piaci részesedés

| (100) | Az ideiglenes rendelet közzétételét követően a felek az eredeti és az utángyártott szegmensekre egymástól elkülönített adatokat kértek. Az alábbi táblázat mutatja be az értékesítési és a piaci részesedési adatokat az eredeti és az utángyártott szegmenseket elkülönítve: | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen a teljes uniós gazdasági ágazatban (eredeti szegmens) – ezer egység | 36 820 | 36 240 | 34 932 | 28 719 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 98 | 95 | 78 |
| Értékesítési volumen a teljes uniós gazdasági ágazatban (utángyártott szegmens) – ezer egység | 8 626 | 10 443 | 7 962 | 7 075 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 121 | 92 | 82 |
| Piaci részesedés (eredeti szegmens) (%) (az uniós gyártók részesedése az eredeti szegmensek teljes felhasználásából) | 84,5 % | 82,3 % | 83 % | 82,3 % |
| Index 2006 = 100 | 100 | 97 | 98 | 97 |
| Piaci részesedés (utángyártott szegmens) (%) (az uniós gyártók részesedése az utángyártott szegmensek teljes felhasználásából) | 57,4 % | 56,7 % | 49 % | 48,5 % |
| Index 2006 = 100 | 100 | 99 | 85 | 84 |

(100)

Az ideiglenes rendelet közzétételét követően a felek az eredeti és az utángyártott szegmensekre egymástól elkülönített adatokat kértek. Az alábbi táblázat mutatja be az értékesítési és a piaci részesedési adatokat az eredeti és az utángyártott szegmenseket elkülönítve:

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen a teljes uniós gazdasági ágazatban (eredeti szegmens) – ezer egység

36 820

36 240

34 932

28 719

Index 2006 = 100

100

98

95

78

Értékesítési volumen a teljes uniós gazdasági ágazatban (utángyártott szegmens) – ezer egység

8 626

10 443

7 962

7 075

Index 2006 = 100

100

121

92

82

Piaci részesedés (eredeti szegmens) (%) (az uniós gyártók részesedése az eredeti szegmensek teljes felhasználásából)

84,5 %

82,3 %

83 %

82,3 %

Index 2006 = 100

100

97

98

97

Piaci részesedés (utángyártott szegmens) (%) (az uniós gyártók részesedése az utángyártott szegmensek teljes felhasználásából)

57,4 %

56,7 %

49 %

48,5 %

Index 2006 = 100

100

99

85

84

| (101) | Az elkülönítés érdekében a Bizottság különféle információforrásokat használt fel, így az uniós gyártók által a vizsgálat során szolgáltatott adatokat, a panaszból származó adatokat, valamint az eljárás megindítását megelőzően beszerzett adatokat. |
| --- | --- |

(101)

Az elkülönítés érdekében a Bizottság különféle információforrásokat használt fel, így az uniós gyártók által a vizsgálat során szolgáltatott adatokat, a panaszból származó adatokat, valamint az eljárás megindítását megelőzően beszerzett adatokat.

| (102) | A fenti táblázat az értékesítés és a piaci részesedések csökkenő irányú tendenciáját ismerteti, mind az eredeti, mind pedig az utángyártott szegmensek tekintetében. |
| --- | --- |

(102)

A fenti táblázat az értékesítés és a piaci részesedések csökkenő irányú tendenciáját ismerteti, mind az eredeti, mind pedig az utángyártott szegmensek tekintetében.

6.2.2.   A szerződések helyzete

| (103) | Az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdésének megfelelően a Bizottság továbbra is megvizsgálta a vizsgálati időszak során odaítélt olyan pályázatokat, amelyeknek a teljesítése ezt követően történik meg. A már rendelkezésre álló adatokat kiegészítették az uniós kerékgyártóktól és személygépjármű-gyártóktól származó új információkkal. Ezek megerősítették az európai és a kínai szállítók beszerzéseinek nagyságrendjével és piaci részesedésük tendenciáival kapcsolatos nagyságrendi adatokat. Ezt alátámasztották a személygépjármű-gyártók által előterjesztett érvek is, amelyek szerint a kínai import részesedése a javuló versenyképesség és minőség, valamint a gyártási folyamatok javuló teljesítőképessége következtében növekedett. |
| --- | --- |

(103)

Az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdésének megfelelően a Bizottság továbbra is megvizsgálta a vizsgálati időszak során odaítélt olyan pályázatokat, amelyeknek a teljesítése ezt követően történik meg. A már rendelkezésre álló adatokat kiegészítették az uniós kerékgyártóktól és személygépjármű-gyártóktól származó új információkkal. Ezek megerősítették az európai és a kínai szállítók beszerzéseinek nagyságrendjével és piaci részesedésük tendenciáival kapcsolatos nagyságrendi adatokat. Ezt alátámasztották a személygépjármű-gyártók által előterjesztett érvek is, amelyek szerint a kínai import részesedése a javuló versenyképesség és minőség, valamint a gyártási folyamatok javuló teljesítőképessége következtében növekedett.

6.3.   Mikrogazdasági mutatók

6.3.1.   Gyártási költségek

| (104) | Az egyik fél állítása szerint az ideiglenes rendelet (117) preambulumbekezdésében hivatkozott nyereségességi adat nem áll összhangban az ideiglenes rendelet (89) és (122) preambulumbekezdéseiben szereplő értékesítési és gyártási költségre vonatkozó adatokkal. Ennek az oka egy elírás, amely a gyártási költségek számítása során történt, és amely téves adathalmaz használatához vezetett. Ezt a hibát a Bizottság kijavította; a gyártási költség adatait az alábbi táblázat tartalmazza.









  EUR | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos gyártási költség (egységenként) | 48,1 | 49,4 | 48,7 | 49,1 |

(104)

Az egyik fél állítása szerint az ideiglenes rendelet (117) preambulumbekezdésében hivatkozott nyereségességi adat nem áll összhangban az ideiglenes rendelet (89) és (122) preambulumbekezdéseiben szereplő értékesítési és gyártási költségre vonatkozó adatokkal. Ennek az oka egy elírás, amely a gyártási költségek számítása során történt, és amely téves adathalmaz használatához vezetett. Ezt a hibát a Bizottság kijavította; a gyártási költség adatait az alábbi táblázat tartalmazza.

EUR

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Átlagos gyártási költség (egységenként)

48,1

49,4

48,7

49,1

| (105) | A javítás nincs hatással az ideiglenes szakaszban megállapított tendenciára. Az átlagos gyártási költség a figyelembe vett időszak alatt stabil maradt. |
| --- | --- |

(105)

A javítás nincs hatással az ideiglenes szakaszban megállapított tendenciára. Az átlagos gyártási költség a figyelembe vett időszak alatt stabil maradt.

6.3.2.   Nyereségesség

| (106) | A felek azon kérésére, hogy az eredeti és az utángyártott szegmensekre egymástól elkülönített adatokat kapjanak, a Bizottság külön elvégezte az eredeti és az utángyártott szegmensek tekintetében a nyereségességi számítást. Ez megerősítette a tendenciákat és a nagyságrendeket.









  % | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség összesen | 3,2 | 0,7 | -1,5 | -5,4 |
| Nyereségesség (eredeti szegmens) | 3,1 | 0,4 | -1,4 | -5,7 |
| Nyereségesség (utángyártott szegmens) | 5,2 | 5,7 | -3,3 | -2,4 |

(106)

A felek azon kérésére, hogy az eredeti és az utángyártott szegmensekre egymástól elkülönített adatokat kapjanak, a Bizottság külön elvégezte az eredeti és az utángyártott szegmensek tekintetében a nyereségességi számítást. Ez megerősítette a tendenciákat és a nagyságrendeket.

%

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Nyereségesség összesen

3,2

0,7

-1,5

-5,4

Nyereségesség (eredeti szegmens)

3,1

0,4

-1,4

-5,7

Nyereségesség (utángyártott szegmens)

5,2

5,7

-3,3

-2,4

| (107) | Amint azt a fenti táblázat illusztrálja, mind az eredeti, mind pedig az utángyártott szegmensek nyereségessége változott. Az eredeti szegmensben a nyereségesség 8,8 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak során, az utángyártott szegmensben pedig 7,6 százalékponttal esett vissza. Következésképpen az eredeti és az utángyártott szegmensek külön-külön vizsgált nagyságrendjei és tendenciái megegyeznek az érintett termék összességében vizsgált adatokkal (8,7 százalékpontos csökkenés). |
| --- | --- |

(107)

Amint azt a fenti táblázat illusztrálja, mind az eredeti, mind pedig az utángyártott szegmensek nyereségessége változott. Az eredeti szegmensben a nyereségesség 8,8 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak során, az utángyártott szegmensben pedig 7,6 százalékponttal esett vissza. Következésképpen az eredeti és az utángyártott szegmensek külön-külön vizsgált nagyságrendjei és tendenciái megegyeznek az érintett termék összességében vizsgált adatokkal (8,7 százalékpontos csökkenés).

6.3.3.   Beruházások megtérülése

| (108) | A felek rámutattak arra, hogy a beruházások megtérülésének számítása során pontatlanságok történhettek. A bejelentett számadatok figyelembe veszik a beruházások megtérülésével kapcsolatos valamennyi tételt, ideértve az értékcsökkenést is. Így ezeket az állításokat elutasították. |
| --- | --- |

(108)

A felek rámutattak arra, hogy a beruházások megtérülésének számítása során pontatlanságok történhettek. A bejelentett számadatok figyelembe veszik a beruházások megtérülésével kapcsolatos valamennyi tételt, ideértve az értékcsökkenést is. Így ezeket az állításokat elutasították.

6.4.   A kárra vonatkozó következtetés

| (109) | Megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (80)–(123) preambulumbekezdéseiben foglaltak a kárra vonatkozó következtetések terén. Az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, amit leginkább a csökkenő nyereségessége tükrözött. Egyes kármutatókat az eredeti és az utángyártott szegmensek tekintetében külön is elemzett a Bizottság. E tekintetben ezeknek a mutatóknak a tendenciái és nagyságrendi alakulásuk megfelel az érintett termék egésze vonatkozásában megállapítottaknak. |
| --- | --- |

(109)

Megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (80)–(123) preambulumbekezdéseiben foglaltak a kárra vonatkozó következtetések terén. Az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, amit leginkább a csökkenő nyereségessége tükrözött. Egyes kármutatókat az eredeti és az utángyártott szegmensek tekintetében külön is elemzett a Bizottság. E tekintetben ezeknek a mutatóknak a tendenciái és nagyságrendi alakulásuk megfelel az érintett termék egésze vonatkozásában megállapítottaknak.

7.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

7.1.   A Kínából származó behozatal hatása

| (110) | Egyes felek állítása szerint az uniós gazdasági ágazat termelése és értékesítése csökkenésének az oka a fogyasztás csökkenése volt (ami az állításuk szerint kapacitáscsökkenést is eredményezett). Az ideiglenes rendelet valójában nem vitatja azt, hogy az uniós piacon csökkent a fogyasztás. Bár lehetséges, hogy a Kínából származó dömpingelt importon kívül más tényezők (a gazdasági válság és a Törökországból származó import) is hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, e további tényezők hatása nem olyan súlyú, hogy aláássa az ideiglenes rendelet (136)–(152) preambulumbekezdéseiben szereplő okozati összefüggést. Mindenesetre az ideiglenes rendelet (126) és azt követő preambulumbekezdéseiben foglaltaknak megfelelően nyilvánvaló összefüggés áll fenn az alacsony árú kínai import volumenének jelentős növekedése és az uniós gazdasági ágazatban tapasztalt károkozás között. Továbbá az ideiglenes rendelet (103) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően és a felek állításaival ellentétben, a figyelembe vett időszak során a kapacitás állandó maradt (leginkább 2006 és 2008 között, 2008 és a vizsgálati időszak között pedig 4 %-kal csökkent). |
| --- | --- |

(110)

Egyes felek állítása szerint az uniós gazdasági ágazat termelése és értékesítése csökkenésének az oka a fogyasztás csökkenése volt (ami az állításuk szerint kapacitáscsökkenést is eredményezett). Az ideiglenes rendelet valójában nem vitatja azt, hogy az uniós piacon csökkent a fogyasztás. Bár lehetséges, hogy a Kínából származó dömpingelt importon kívül más tényezők (a gazdasági válság és a Törökországból származó import) is hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, e további tényezők hatása nem olyan súlyú, hogy aláássa az ideiglenes rendelet (136)–(152) preambulumbekezdéseiben szereplő okozati összefüggést. Mindenesetre az ideiglenes rendelet (126) és azt követő preambulumbekezdéseiben foglaltaknak megfelelően nyilvánvaló összefüggés áll fenn az alacsony árú kínai import volumenének jelentős növekedése és az uniós gazdasági ágazatban tapasztalt károkozás között. Továbbá az ideiglenes rendelet (103) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően és a felek állításaival ellentétben, a figyelembe vett időszak során a kapacitás állandó maradt (leginkább 2006 és 2008 között, 2008 és a vizsgálati időszak között pedig 4 %-kal csökkent).

| (111) | Egyes felek az uniós gyártók által a saját honlapjaikon közzétett nyilatkozatokra hivatkoztak, valamint arra a tényre, hogy a Kínából származó dömpingelt import nem került megemlítésre a károkozás okai között. Függetlenül attól, hogy az uniós gyártók milyen nyilatkozatokat tettek (amelyek egyébként nem zárják ki a kínai importot mint a kár lehetséges okát), a rendelkezésre álló adatok világosan alátámasztják azt, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kínából származó dömpingelt import között. |
| --- | --- |

(111)

Egyes felek az uniós gyártók által a saját honlapjaikon közzétett nyilatkozatokra hivatkoztak, valamint arra a tényre, hogy a Kínából származó dömpingelt import nem került megemlítésre a károkozás okai között. Függetlenül attól, hogy az uniós gyártók milyen nyilatkozatokat tettek (amelyek egyébként nem zárják ki a kínai importot mint a kár lehetséges okát), a rendelkezésre álló adatok világosan alátámasztják azt, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kínából származó dömpingelt import között.

| (112) | Egyes felek azt állították, hogy a nyereségesség csökkenésének az oka a csökkenő gyártási volumen volt. Így a gyártók kevesebb számú gyártott kerék mellett nem tudták amortizálni rögzített költségeiket. A gyártás csökkenésének az oka azonban a piaci részesedés visszaesése volt, ami viszont a kínai import növekedése miatt következett be. |
| --- | --- |

(112)

Egyes felek azt állították, hogy a nyereségesség csökkenésének az oka a csökkenő gyártási volumen volt. Így a gyártók kevesebb számú gyártott kerék mellett nem tudták amortizálni rögzített költségeiket. A gyártás csökkenésének az oka azonban a piaci részesedés visszaesése volt, ami viszont a kínai import növekedése miatt következett be.

| (113) | Egyes felek állítása szerint a Kínából származó import nem lehetett az oka az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkozásnak, mivel a 2007. évben is csökkent a nyereségesség a stabil árak és értékesítések ellenére. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy 2006. és 2007. között növekedett a kínai import piaci részesedése, és volumene is 40 %-kal nőtt. Ezért a fenti állítást elutasították. |
| --- | --- |

(113)

Egyes felek állítása szerint a Kínából származó import nem lehetett az oka az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkozásnak, mivel a 2007. évben is csökkent a nyereségesség a stabil árak és értékesítések ellenére. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy 2006. és 2007. között növekedett a kínai import piaci részesedése, és volumene is 40 %-kal nőtt. Ezért a fenti állítást elutasították.

| (114) | Megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (126)–(130) preambulumbekezdéseiben foglaltak. |
| --- | --- |

(114)

Megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (126)–(130) preambulumbekezdéseiben foglaltak.

7.2.   További tényezők hatása

7.2.1.   Szegmensek szerinti elkülönülés

| (115) | A felek megismételték azt az állításukat, hogy – mivel az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek a legnagyobb része az eredeti szegmensben realizálódik – az ágazatot ért kár oka nem lehet az a kínai import, amely alapvetően az utángyártott szegmensben jelenik meg, és az eredeti szegmensben csak korlátozottan van jelen. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (131)–(135) preambulumbekezdései foglalkoznak ezekkel az észrevételekkel. |
| --- | --- |

(115)

A felek megismételték azt az állításukat, hogy – mivel az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek a legnagyobb része az eredeti szegmensben realizálódik – az ágazatot ért kár oka nem lehet az a kínai import, amely alapvetően az utángyártott szegmensben jelenik meg, és az eredeti szegmensben csak korlátozottan van jelen. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (131)–(135) preambulumbekezdései foglalkoznak ezekkel az észrevételekkel.

| (116) | Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően egyes felek az ideiglenes rendelet (133) preambulumbekezdésére hivatkoztak, amely szerint „egyes jelek arra utalnak, hogy a személygépjármű-felhasználók a kínai árakat használják fel arra, hogy lenyomják az uniós gazdasági ágazat árait”. Ezek a felek arra hivatkoztak, hogy az intézmények nem alapíthatják megállapításaikat „jelekre”, hanem csak tényleges bizonyítékokra. Rámutattak továbbá a felek arra, hogy az érdekelt felek számára hozzáférhetővé tett dokumentumok között nem szerepel olyan információ, ami alátámasztaná a fenti állításokat. |
| --- | --- |

(116)

Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően egyes felek az ideiglenes rendelet (133) preambulumbekezdésére hivatkoztak, amely szerint „egyes jelek arra utalnak, hogy a személygépjármű-felhasználók a kínai árakat használják fel arra, hogy lenyomják az uniós gazdasági ágazat árait”. Ezek a felek arra hivatkoztak, hogy az intézmények nem alapíthatják megállapításaikat „jelekre”, hanem csak tényleges bizonyítékokra. Rámutattak továbbá a felek arra, hogy az érdekelt felek számára hozzáférhetővé tett dokumentumok között nem szerepel olyan információ, ami alátámasztaná a fenti állításokat.

| (117) | Először is, hangsúlyozni kell az ilyen típusú információk kereskedelmi érzékenységének magas szintjét. A Bizottság rendelkezésére álló információkon felül a felek további információkat szolgáltattak. Ezek a további információk megerősítették az ideiglenes szakaszban a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékokon alapuló következtetéseket abban a tekintetben, hogy egyértelműen csökkenő irányú árnyomás áll fenn. A továbbiakban a Bizottságnak össze kell gyűjtenie az árnyomásra vonatkozó anyagokat. Az uniós gyártók részletes beadványt nyújtottak be. Ebből a Bizottság további információkhoz jutott az ajánlattételi eljárás részleteivel kapcsolatban, és megerősítést kapott abban a tekintetben, hogy helyesek a következtetései a lefelé irányuló árnyomást és az ilyen irányú nyomásgyakorlás során a kínai ajánlatok hivatkozási alapként történő felhasználását illetően. Valójában egyes esetekben már a személygépjármű-gyártók által megadott célár (ami a tárgyalások kezdőára) is alacsonyabb volt, mint az uniós gyártók költségszintje, így az kezdettől fogva fenntarthatatlan volt. Egyes esetekben még az e szint alatti árajánlatok sem voltak sikeresek. |
| --- | --- |

(117)

Először is, hangsúlyozni kell az ilyen típusú információk kereskedelmi érzékenységének magas szintjét. A Bizottság rendelkezésére álló információkon felül a felek további információkat szolgáltattak. Ezek a további információk megerősítették az ideiglenes szakaszban a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékokon alapuló következtetéseket abban a tekintetben, hogy egyértelműen csökkenő irányú árnyomás áll fenn. A továbbiakban a Bizottságnak össze kell gyűjtenie az árnyomásra vonatkozó anyagokat. Az uniós gyártók részletes beadványt nyújtottak be. Ebből a Bizottság további információkhoz jutott az ajánlattételi eljárás részleteivel kapcsolatban, és megerősítést kapott abban a tekintetben, hogy helyesek a következtetései a lefelé irányuló árnyomást és az ilyen irányú nyomásgyakorlás során a kínai ajánlatok hivatkozási alapként történő felhasználását illetően. Valójában egyes esetekben már a személygépjármű-gyártók által megadott célár (ami a tárgyalások kezdőára) is alacsonyabb volt, mint az uniós gyártók költségszintje, így az kezdettől fogva fenntarthatatlan volt. Egyes esetekben még az e szint alatti árajánlatok sem voltak sikeresek.

| (118) | A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint, egyes személygépjármű-gyártók csak jelzik az ajánlattevőik felé, hogy a kínai ajánlatokkal összhangban kellene csökkenteniük az áraikat; mások felhasználják a pályázatban részt nem vevő vállalatoktól származó árajánlatokat; végül pedig olyanok is vannak, amelyek nem zárt körben írnak ki pályázatot, így azon bárki részt vehet (még olyan ajánlattevők is, amelyek egyáltalán nem képesek a követelmények teljesítésére). |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint, egyes személygépjármű-gyártók csak jelzik az ajánlattevőik felé, hogy a kínai ajánlatokkal összhangban kellene csökkenteniük az áraikat; mások felhasználják a pályázatban részt nem vevő vállalatoktól származó árajánlatokat; végül pedig olyanok is vannak, amelyek nem zárt körben írnak ki pályázatot, így azon bárki részt vehet (még olyan ajánlattevők is, amelyek egyáltalán nem képesek a követelmények teljesítésére).

| (119) | A személygépjármű-gyártók azt állították, hogy a beszerzési döntéseikben nem az ár a meghatározó tényező. A rendelkezésre álló információk szerint azonban bár lehetnek más figyelembe vett tényezők is, az ár mindig meghatározó döntő szerepet játszik. |
| --- | --- |

(119)

A személygépjármű-gyártók azt állították, hogy a beszerzési döntéseikben nem az ár a meghatározó tényező. A rendelkezésre álló információk szerint azonban bár lehetnek más figyelembe vett tényezők is, az ár mindig meghatározó döntő szerepet játszik.

| (120) | A Bizottság így megerősíti az ideiglenes rendelet (131)–(135) preambulumbekezdéseiben foglaltakat. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság így megerősíti az ideiglenes rendelet (131)–(135) preambulumbekezdéseiben foglaltakat.

7.2.2.   A Törökországból származó import hatása

| (121) | A felek állítása szerint a Bizottság alábecsülte a Törökországból származó import hatását az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkozás tekintetében. Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (136)–(137) preambulumbekezdései elismerték azt, hogy a török import alacsonyabb árai lehettek bizonyos negatív hatással az uniós gazdasági ágazatra, de nem olyan mértékben, hogy ez önmagában megszüntesse a Kínából származó dömpingelt import és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(121)

A felek állítása szerint a Bizottság alábecsülte a Törökországból származó import hatását az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkozás tekintetében. Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (136)–(137) preambulumbekezdései elismerték azt, hogy a török import alacsonyabb árai lehettek bizonyos negatív hatással az uniós gazdasági ágazatra, de nem olyan mértékben, hogy ez önmagában megszüntesse a Kínából származó dömpingelt import és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.

| (122) | A Törökországból származó import hatását a Bizottság szegmensenként is megvizsgálta. Megállapította, hogy a török import háromnegyede az eredeti szegmensbe irányult. Megerősítést nyert, hogy az eredeti és az utángyártott szegmenseket együttesen figyelembe vevő tendenciák és nagyságrendek megegyeztek az egyes szegmensek tekintetében külön-külön fennálló jellemzőknek. A (különböző együttműködő felek által szolgáltatott) rendelkezésre álló információk szerint a Törökországból származó utángyártott import árai csökkentek a figyelembe vett időszak során. Az eredeti szegmensbe irányuló török import árai viszonylag állandók maradtak. |
| --- | --- |

(122)

A Törökországból származó import hatását a Bizottság szegmensenként is megvizsgálta. Megállapította, hogy a török import háromnegyede az eredeti szegmensbe irányult. Megerősítést nyert, hogy az eredeti és az utángyártott szegmenseket együttesen figyelembe vevő tendenciák és nagyságrendek megegyeztek az egyes szegmensek tekintetében külön-külön fennálló jellemzőknek. A (különböző együttműködő felek által szolgáltatott) rendelkezésre álló információk szerint a Törökországból származó utángyártott import árai csökkentek a figyelembe vett időszak során. Az eredeti szegmensbe irányuló török import árai viszonylag állandók maradtak.

| (123) | A felek rámutattak arra, hogy a Törökországból származó import árai jelentősen csökkentek 2008 és a vizsgálati időszak között. Ahogy azonban ezt az ideiglenes rendelet (137) preambulumbekezdése megjegyzi, az árkülönbség még mindig jelentősen alacsonyabb volt, mint a kínai importárak és az uniós gyártók árai közötti különbség. |
| --- | --- |

(123)

A felek rámutattak arra, hogy a Törökországból származó import árai jelentősen csökkentek 2008 és a vizsgálati időszak között. Ahogy azonban ezt az ideiglenes rendelet (137) preambulumbekezdése megjegyzi, az árkülönbség még mindig jelentősen alacsonyabb volt, mint a kínai importárak és az uniós gyártók árai közötti különbség.

| (124) | Figyelemmel az egyik fél által tett azon észrevételre, hogy Törökországot bele kellett volna vonni a panaszba (lásd a fenti (9) és azt követő preambulumbekezdéseket), meg kell jegyezni, hogy Törökország kihagyása a panaszból nem töri meg az okozati összefüggést az érintett termék kínai importja és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. |
| --- | --- |

(124)

Figyelemmel az egyik fél által tett azon észrevételre, hogy Törökországot bele kellett volna vonni a panaszba (lásd a fenti (9) és azt követő preambulumbekezdéseket), meg kell jegyezni, hogy Törökország kihagyása a panaszból nem töri meg az okozati összefüggést az érintett termék kínai importja és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között.

| (125) | Ezen az alapon elutasították a felek állítását. A fentiek fényében, és további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (136)–(137) preambulumbekezdéseiben foglaltak megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(125)

Ezen az alapon elutasították a felek állítását. A fentiek fényében, és további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (136)–(137) preambulumbekezdéseiben foglaltak megerősítést nyernek.

7.2.3.   A más országokból származó import hatása

| (126) | Egyes felek azt állították, hogy a Kínától eltérő harmadik országokból származó import piaci részesedése 2006 és 2008 között nőtt. Meg kell jegyezni, hogy a harmadik országokból származó import részesedése 1 %-os kis eltérésekkel állandó maradt. A fenti állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(126)

Egyes felek azt állították, hogy a Kínától eltérő harmadik országokból származó import piaci részesedése 2006 és 2008 között nőtt. Meg kell jegyezni, hogy a harmadik országokból származó import részesedése 1 %-os kis eltérésekkel állandó maradt. A fenti állítást ezért elutasították.

| (127) | Egyes országok megemlítették azt, hogy a Dél-Afrikából származó import hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz ezen import volumene és/vagy árai következtében. Az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében vázoltak szerint a dél-afrikai import piaci részesedése volumene növekedése ellenére 2007 óta állandó maradt (1,4 %-os szinten, 0,6 %-os növekedéssel 2006 és 2007 között). A Bizottság információi szerint ezen import döntő része az eredeti szegmensbe irányult. Ami az eredeti szegmensbe irányuló dél-afrikai import árait illeti, a Bizottság egymásnak ellentmondó információkat kapott. Az Eurostat adatai szerint az árak 43 EUR-ról 51 EUR-ra növekedtek. Ezek az adatok összhangban állnak az egyik uniós gyártó által szolgáltatott információval is. Ezért a dél-afrikai import hatásával kapcsolatos állítást elutasították. |
| --- | --- |

(127)

Egyes országok megemlítették azt, hogy a Dél-Afrikából származó import hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz ezen import volumene és/vagy árai következtében. Az ideiglenes rendelet (99) preambulumbekezdésében vázoltak szerint a dél-afrikai import piaci részesedése volumene növekedése ellenére 2007 óta állandó maradt (1,4 %-os szinten, 0,6 %-os növekedéssel 2006 és 2007 között). A Bizottság információi szerint ezen import döntő része az eredeti szegmensbe irányult. Ami az eredeti szegmensbe irányuló dél-afrikai import árait illeti, a Bizottság egymásnak ellentmondó információkat kapott. Az Eurostat adatai szerint az árak 43 EUR-ról 51 EUR-ra növekedtek. Ezek az adatok összhangban állnak az egyik uniós gyártó által szolgáltatott információval is. Ezért a dél-afrikai import hatásával kapcsolatos állítást elutasították.

| (128) | Az ideiglenes rendelet (136)–(138) preambulumbekezdéseinek a harmadik országokból származó, együttesen vagy külön-külön figyelembe vett importra vonatkozó következtetéseit megerősítik. |
| --- | --- |

(128)

Az ideiglenes rendelet (136)–(138) preambulumbekezdéseinek a harmadik országokból származó, együttesen vagy külön-külön figyelembe vett importra vonatkozó következtetéseit megerősítik.

7.2.4.   A gazdasági válság hatása

| (129) | A felek megismételték a pénzügyi válság hatásaival kapcsolatban hangoztatott érveiket. Ezekkel az észrevételekkel, főként a személygépjármű-gyártás csökkenésével, az ideiglenes rendelet foglalkozott. |
| --- | --- |

(129)

A felek megismételték a pénzügyi válság hatásaival kapcsolatban hangoztatott érveiket. Ezekkel az észrevételekkel, főként a személygépjármű-gyártás csökkenésével, az ideiglenes rendelet foglalkozott.

| (130) | Az ideiglenes rendelet (142) preambulumbekezdésében foglaltak szerint, a csökkenő tendencia már jóval a gazdasági válság előtt elkezdődött, és időben egybeesett a Kínából származó import piaci részesedésének a növekedésével. |
| --- | --- |

(130)

Az ideiglenes rendelet (142) preambulumbekezdésében foglaltak szerint, a csökkenő tendencia már jóval a gazdasági válság előtt elkezdődött, és időben egybeesett a Kínából származó import piaci részesedésének a növekedésével.

| (131) | Ezért megerősítik az ideiglenes rendelet (139)–(144) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(131)

Ezért megerősítik az ideiglenes rendelet (139)–(144) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetéseket.

7.2.5.   Az uniós gyártók közötti verseny és az uniós piac koncentrációja

| (132) | A felek állítása szerint az uniós gazdasági ágazat szerkezete hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. Az ideiglenes rendelet (146) és (147) preambulumbekezdéseiben foglaltak szerint azonban a vizsgálat során beszerzett adatok azt igazolják, hogy a nagyobb és a kisebb vállalatokra gyakorolt hatás hasonló volt. |
| --- | --- |

(132)

A felek állítása szerint az uniós gazdasági ágazat szerkezete hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. Az ideiglenes rendelet (146) és (147) preambulumbekezdéseiben foglaltak szerint azonban a vizsgálat során beszerzett adatok azt igazolják, hogy a nagyobb és a kisebb vállalatokra gyakorolt hatás hasonló volt.

7.2.6.   Az uniós gyártók vezetői döntései

| (133) | Egyes felek szerint a kár oka az uniós gyártók rossz vezetői döntéseiben keresendő. Ezek az észrevételek az ideiglenes rendelet (124) preambulumbekezdésében említett gyártókra utalnak, amelyek beszüntették a működést vagy csődöt jelentettek. Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet 30 vállalatot említett, míg a felek észrevételei csak négyről szólnak. Ezeket az észrevételeket általában nem támasztották alá. A rendelkezésre álló adatok minden esetre világosan igazolják az okozati összefüggést az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kínából származó import között. Ezt a következtetést megerősíti az a tény, hogy a gyárbezárások ellenére a megmaradó vállalatok piaci részesedése nem növekedett. |
| --- | --- |

(133)

Egyes felek szerint a kár oka az uniós gyártók rossz vezetői döntéseiben keresendő. Ezek az észrevételek az ideiglenes rendelet (124) preambulumbekezdésében említett gyártókra utalnak, amelyek beszüntették a működést vagy csődöt jelentettek. Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet 30 vállalatot említett, míg a felek észrevételei csak négyről szólnak. Ezeket az észrevételeket általában nem támasztották alá. A rendelkezésre álló adatok minden esetre világosan igazolják az okozati összefüggést az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kínából származó import között. Ezt a következtetést megerősíti az a tény, hogy a gyárbezárások ellenére a megmaradó vállalatok piaci részesedése nem növekedett.

7.2.7.   Az uniós gazdasági ágazat általi, harmadik országokból származó import

| (134) | Egyes felek azt állították, hogy az egyik uniós gyártó harmadik országból származó olcsóbb kerekeket kínált, ami így hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. Ezeket az állításokat azonban nem erősítették meg bizonyítékokkal. Az sem volt világos, hogy az ilyen import jelentős mennyiséget tett-e ki. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(134)

Egyes felek azt állították, hogy az egyik uniós gyártó harmadik országból származó olcsóbb kerekeket kínált, ami így hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. Ezeket az állításokat azonban nem erősítették meg bizonyítékokkal. Az sem volt világos, hogy az ilyen import jelentős mennyiséget tett-e ki. Az állítást ezért elutasították.

7.2.8.   Az alumíniumárak és az uniós gazdasági ágazat szállítási szerződései

| (135) | Az állítások szerint a gyártás átlagos költsége állandó maradt az alumíniumárak változása ellenére. A felek szerint az uniós gyártók által elszenvedett veszteségek oka az volt, hogy olyan hosszú távú szerződéseket kötöttek az alumínium beszerzésére, amelyek nem tették lehetővé az árak kiigazítását a Londoni Fémtőzsde csökkenő áraival összhangban. Az együttműködő uniós gyártók által benyújtott információk ellentmondtak ezeknek az állításoknak. Így ezeket elutasították. |
| --- | --- |

(135)

Az állítások szerint a gyártás átlagos költsége állandó maradt az alumíniumárak változása ellenére. A felek szerint az uniós gyártók által elszenvedett veszteségek oka az volt, hogy olyan hosszú távú szerződéseket kötöttek az alumínium beszerzésére, amelyek nem tették lehetővé az árak kiigazítását a Londoni Fémtőzsde csökkenő áraival összhangban. Az együttműködő uniós gyártók által benyújtott információk ellentmondtak ezeknek az állításoknak. Így ezeket elutasították.

7.2.9.   Árfolyamváltozások

| (136) | Egyesek szerint az uniós gyártók kára feltehetően csökken annak eredményeként, hogy a renminbi (RMB) felértékelődött az euróhoz képest. Az árfolyam fluktuációja megemeli a dömpingelt import árát, amelyet euróban számolnak el, és így csökkenti az árkülönbözetet a dömpingelt import és az uniós gyártók árai között. |
| --- | --- |

(136)

Egyesek szerint az uniós gyártók kára feltehetően csökken annak eredményeként, hogy a renminbi (RMB) felértékelődött az euróhoz képest. Az árfolyam fluktuációja megemeli a dömpingelt import árát, amelyet euróban számolnak el, és így csökkenti az árkülönbözetet a dömpingelt import és az uniós gyártók árai között.

| (137) | Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálatnak azt kell megállapítania, hogy a dömpingelt import (az ára és a volumene tekintetében) okozott-e (vagy okozhat-e) lényeges kárt az uniós gazdasági ágazatnak, vagy pedig az ilyen lényeges kár oka más tényező volt. Ebben a vonatkozásban az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azt kell igazolni, hogy a dömpingelt import árszintje okozza a kárt. Így tehát pusztán az árszintek közötti különbségre utal, ennélfogva nem áll fenn kötelezettség az árszinteket befolyásoló tényezők elemzésére. |
| --- | --- |

(137)

Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálatnak azt kell megállapítania, hogy a dömpingelt import (az ára és a volumene tekintetében) okozott-e (vagy okozhat-e) lényeges kárt az uniós gazdasági ágazatnak, vagy pedig az ilyen lényeges kár oka más tényező volt. Ebben a vonatkozásban az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azt kell igazolni, hogy a dömpingelt import árszintje okozza a kárt. Így tehát pusztán az árszintek közötti különbségre utal, ennélfogva nem áll fenn kötelezettség az árszinteket befolyásoló tényezők elemzésére.

| (138) | A dömpingelt importnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatásainak a vizsgálata alapvetően az áralákínálás, az árcsökkentés és az ár lenyomása megállapításával történik. Ennek érdekében összehasonlítják a dömpingelt exportárakat és az uniós gazdasági ágazat eladási árait. A károkozás kiszámítása során használt exportárakat esetenként másik valutára kell átváltani az összehasonlíthatóság érdekében. Ebből következően ebben az összefüggésben az árfolyamok alkalmazása csak azt biztosítja, hogy az árkülönbözet megállapítása összehasonlítató alapon történjen. Ebből nyilvánvaló, hogy az árfolyam elvben nem lehet a károkozás további tényezője. |
| --- | --- |

(138)

A dömpingelt importnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatásainak a vizsgálata alapvetően az áralákínálás, az árcsökkentés és az ár lenyomása megállapításával történik. Ennek érdekében összehasonlítják a dömpingelt exportárakat és az uniós gazdasági ágazat eladási árait. A károkozás kiszámítása során használt exportárakat esetenként másik valutára kell átváltani az összehasonlíthatóság érdekében. Ebből következően ebben az összefüggésben az árfolyamok alkalmazása csak azt biztosítja, hogy az árkülönbözet megállapítása összehasonlítató alapon történjen. Ebből nyilvánvaló, hogy az árfolyam elvben nem lehet a károkozás további tényezője.

| (139) | A fentieket erősíti meg az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének a szóhasználata is, amely a dömpingelt behozatalon kívüli ismert tényezőket említi. Az e cikkben felsorolt egyéb ismert tényezők között nem történik semmiféle utalás a dömpingelt import árszintjét érintő bármely tényezőre. |
| --- | --- |

(139)

A fentieket erősíti meg az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének a szóhasználata is, amely a dömpingelt behozatalon kívüli ismert tényezőket említi. Az e cikkben felsorolt egyéb ismert tényezők között nem történik semmiféle utalás a dömpingelt import árszintjét érintő bármely tényezőre.

| (140) | Ha azonban figyelembe is venné a Bizottság ezt a tényezőt, figyelemmel a piaci csökkenés összefüggésében a fogyasztói árakra gyakorolt valószínűsíthető nyomásra, nem valószínű, hogy az érintett országból vásárló importőrök képesek lennének a kiskereskedelmi áraik növelésére az RMB felértékelődésének eredményeként. Ezen túlmenően az árfolyamok előrejelzése nagyon nehéz feladat. Végül pedig az RMB-nek az euróval szembeni felértékelődése a vizsgálati időszak után következett be. Mindezen elemek eredményeként nem vonható le olyan következtetés, hogy az árfolyamváltozások következtében emelkedni fognak az érintett országból származó dömpingelt behozatal árai. |
| --- | --- |

(140)

Ha azonban figyelembe is venné a Bizottság ezt a tényezőt, figyelemmel a piaci csökkenés összefüggésében a fogyasztói árakra gyakorolt valószínűsíthető nyomásra, nem valószínű, hogy az érintett országból vásárló importőrök képesek lennének a kiskereskedelmi áraik növelésére az RMB felértékelődésének eredményeként. Ezen túlmenően az árfolyamok előrejelzése nagyon nehéz feladat. Végül pedig az RMB-nek az euróval szembeni felértékelődése a vizsgálati időszak után következett be. Mindezen elemek eredményeként nem vonható le olyan következtetés, hogy az árfolyamváltozások következtében emelkedni fognak az érintett országból származó dömpingelt behozatal árai.

| (141) | A fentiekre figyelemmel nem vonható le olyan következtetés, hogy az árfolyam alakulása a károkozásban közrejátszó további tényezőnek lenne tekinthető. |
| --- | --- |

(141)

A fentiekre figyelemmel nem vonható le olyan következtetés, hogy az árfolyam alakulása a károkozásban közrejátszó további tényezőnek lenne tekinthető.

7.2.10.   Az acélkerekek iránti növekvő kereslet

| (142) | Egyes felek állítása szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár oka az, hogy gazdasági válság idején a fogyasztók az olcsóbb acélkerekeket keresik, vagy olyan kisebb személygépjárműveket vesznek, amelyeket állítólagosan gyakrabban szerelnek fel acélkerekekkel. Ezt az érvet támasztaná alá az a tény is, hogy a különböző európai országokban bevezetett támogatási programok a kisebb személygépjárművek vásárlását ösztönözték. Másrészről más felek arra hivatkoztak, hogy bár a támogatási programok tényleg a kisebb személygépjárművek eladásait ösztönözték, azok jobban felszerelt és alumíniumkerekekkel ellátott modellek voltak. |
| --- | --- |

(142)

Egyes felek állítása szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár oka az, hogy gazdasági válság idején a fogyasztók az olcsóbb acélkerekeket keresik, vagy olyan kisebb személygépjárműveket vesznek, amelyeket állítólagosan gyakrabban szerelnek fel acélkerekekkel. Ezt az érvet támasztaná alá az a tény is, hogy a különböző európai országokban bevezetett támogatási programok a kisebb személygépjárművek vásárlását ösztönözték. Másrészről más felek arra hivatkoztak, hogy bár a támogatási programok tényleg a kisebb személygépjárművek eladásait ösztönözték, azok jobban felszerelt és alumíniumkerekekkel ellátott modellek voltak.

| (143) | A rendelkezésre álló adatok alapján a Bizottság további elemzést végzett, mivel nem állnak rendelkezésre általános statisztikák az acélkerekekről. Az acélkerekek fogyasztására vonatkozó adatok az uniós személygépjármű-gyártás (az ideiglenes rendelet (141) preambulumbekezdése) és az eredeti kerekek fogyasztása adatainak összevetéséből vonhatók le (lásd a fenti (85) preambulumbekezdést). | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Személygépjármű-gyártás az EU-ban (ezer egység) | 16 198 | 17 103 | 15 947 | 13 443 |
| A személygépjármű-gyártásban használt kerekek mennyisége (gyártás*4,5 kerék) | 72 891 | 76 963 | 71 761 | 60 493 |
| Eredeti alumíniumkerekek fogyasztása az EU-ban (ezer egység) | 43 573 | 44 009 | 42 076 | 34 915 |
| Acélkerekek fogyasztása az EU-ban (ezer egység) | 29 318 | 32 954 | 29 685 | 25 578 |
| Eredeti alumíniumkerekek részesedése | 59 % | 57 % | 58 % | 57 % |
| Acélkerekek részesedése | 40 % | 42 % | 41 % | 42 % |

(143)

A rendelkezésre álló adatok alapján a Bizottság további elemzést végzett, mivel nem állnak rendelkezésre általános statisztikák az acélkerekekről. Az acélkerekek fogyasztására vonatkozó adatok az uniós személygépjármű-gyártás (az ideiglenes rendelet (141) preambulumbekezdése) és az eredeti kerekek fogyasztása adatainak összevetéséből vonhatók le (lásd a fenti (85) preambulumbekezdést).

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Személygépjármű-gyártás az EU-ban (ezer egység)

16 198

17 103

15 947

13 443

A személygépjármű-gyártásban használt kerekek mennyisége (gyártás*4,5 kerék)

72 891

76 963

71 761

60 493

Eredeti alumíniumkerekek fogyasztása az EU-ban (ezer egység)

43 573

44 009

42 076

34 915

Acélkerekek fogyasztása az EU-ban (ezer egység)

29 318

32 954

29 685

25 578

Eredeti alumíniumkerekek részesedése

59 %

57 %

58 %

57 %

Acélkerekek részesedése

40 %

42 %

41 %

42 %

| (144) | A táblázat azt illusztrálja, hogy az acélkerekek fogyasztása 2008 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal csökkent. Az új személygépjárművekre szerelt alumíniumkerekek részesedése 1 százalékponttal csökkent 2008 és a vizsgálati időszak között (a gazdasági válság által érintett időszak). Ugyanebben az időszakban az Unióban az új személygépjárművekre szerelt acélkerekek részaránya egy százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(144)

A táblázat azt illusztrálja, hogy az acélkerekek fogyasztása 2008 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal csökkent. Az új személygépjárművekre szerelt alumíniumkerekek részesedése 1 százalékponttal csökkent 2008 és a vizsgálati időszak között (a gazdasági válság által érintett időszak). Ugyanebben az időszakban az Unióban az új személygépjárművekre szerelt acélkerekek részaránya egy százalékponttal nőtt.

| (145) | Megállapítható, hogy új személygépjárművek esetén az alumínium- és az acélkerekek aránya állandó maradt. Ezen túlmenően az alumíniumkerekek fogyasztási és gyártási tendenciái szintén nem támasztják alá a fenti érvelést. Ezért azt elutasították. |
| --- | --- |

(145)

Megállapítható, hogy új személygépjárművek esetén az alumínium- és az acélkerekek aránya állandó maradt. Ezen túlmenően az alumíniumkerekek fogyasztási és gyártási tendenciái szintén nem támasztják alá a fenti érvelést. Ezért azt elutasították.

7.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (146) | Az érdekelt felek által előterjesztett egyik érv sem igazolta azt, hogy a Kínából származó dömpingelt importon kívüli más tényezők hatása megszüntetné a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést. Ezért megerősítették az ideiglenes rendeletnek az okozati összefüggésre vonatkozó következtetéseit. |
| --- | --- |

(146)

Az érdekelt felek által előterjesztett egyik érv sem igazolta azt, hogy a Kínából származó dömpingelt importon kívüli más tényezők hatása megszüntetné a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést. Ezért megerősítették az ideiglenes rendeletnek az okozati összefüggésre vonatkozó következtetéseit.

8.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (147) | Figyelemmel a felek észrevételeire, a Bizottság további elemzést folytatott le az uniós érdekkel kapcsolatos valamennyi érvelés tekintetében. Minden kérdést megvizsgáltak, és megerősítették az ideiglenes rendeletben foglalt következtetéseket. |
| --- | --- |

(147)

Figyelemmel a felek észrevételeire, a Bizottság további elemzést folytatott le az uniós érdekkel kapcsolatos valamennyi érvelés tekintetében. Minden kérdést megvizsgáltak, és megerősítették az ideiglenes rendeletben foglalt következtetéseket.

8.1.   Az importőrök érdeke

| (148) | Az ideiglenes rendelet (160) preambulumbekezdésben bejelentetteknek megfelelően a Bizottság további vizsgálatot folytatott le azzal kapcsolatban, hogy milyen hatással járnak a vámok azokra a vállalatokra, amelyek importálják és újraértékesítik a saját márkanevük alatt forgalmazott alumíniumkerekeket, amelyeknek a gyártását kihelyezték Kínába. Megállapítást nyert, hogy bár a vámok feltehetően az ilyen vállalatokra nagyobb hatást gyakorolnának, mint az ideiglenes rendelet (159)–(160) preambulumbekezdéseiben meghatározottak szerint a más típusú importőrökre, ez még mindig nem lenne aránytalannak tekinthető, figyelemmel az egész uniós gazdasági ágazatra gyakorolt globális hatásokra. |
| --- | --- |

(148)

Az ideiglenes rendelet (160) preambulumbekezdésben bejelentetteknek megfelelően a Bizottság további vizsgálatot folytatott le azzal kapcsolatban, hogy milyen hatással járnak a vámok azokra a vállalatokra, amelyek importálják és újraértékesítik a saját márkanevük alatt forgalmazott alumíniumkerekeket, amelyeknek a gyártását kihelyezték Kínába. Megállapítást nyert, hogy bár a vámok feltehetően az ilyen vállalatokra nagyobb hatást gyakorolnának, mint az ideiglenes rendelet (159)–(160) preambulumbekezdéseiben meghatározottak szerint a más típusú importőrökre, ez még mindig nem lenne aránytalannak tekinthető, figyelemmel az egész uniós gazdasági ágazatra gyakorolt globális hatásokra.

| (149) | A vizsgálati időszak tekintetében az egyik együttműködő importőr (kiszervező) által szolgáltatott áradatok alapján megállapítást nyert, hogy a vállalat által elért nyereségszint elegendő a vám hatásainak az ellensúlyozására. Az adott vállalat által elért különbözet magasabb volt, mint a javasolt vám mértéke. |
| --- | --- |

(149)

A vizsgálati időszak tekintetében az egyik együttműködő importőr (kiszervező) által szolgáltatott áradatok alapján megállapítást nyert, hogy a vállalat által elért nyereségszint elegendő a vám hatásainak az ellensúlyozására. Az adott vállalat által elért különbözet magasabb volt, mint a javasolt vám mértéke.

8.2.   A felhasználók érdekei

| (150) | Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően a felek megismételték az intézkedések komoly költséghatásaira vonatkozó általános észrevételeiket, anélkül azonban, hogy állításaikat bizonyítékokkal támasztották volna alá. Emlékeztetni kell arra, hogy a költségek hatásainak elemzése az együttműködő személygépjármű-gyártók által szolgáltatott adatokon alapult. Csak három vállalat szolgáltatott ilyen adatokat az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően, és így csak ezek az adatok képezhették a Bizottság következtetéseinek az alapját. |
| --- | --- |

(150)

Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően a felek megismételték az intézkedések komoly költséghatásaira vonatkozó általános észrevételeiket, anélkül azonban, hogy állításaikat bizonyítékokkal támasztották volna alá. Emlékeztetni kell arra, hogy a költségek hatásainak elemzése az együttműködő személygépjármű-gyártók által szolgáltatott adatokon alapult. Csak három vállalat szolgáltatott ilyen adatokat az ideiglenes intézkedések elrendelését megelőzően, és így csak ezek az adatok képezhették a Bizottság következtetéseinek az alapját.

| (151) | Az ideiglenes rendelet (165) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az intézkedéseknek a költségekre gyakorolt hatása korlátozott (a legmagasabb költséghatás 0,223 %-os lehet (ha elfogadjuk, hogy valamennyi árszint 22,3 %-kal emelkedik). Azonban még ez a legmagasabb költséghatás is korlátozottnak tűnik a személygépjármű-gyártók által elért forgalomra való tekintettel. |
| --- | --- |

(151)

Az ideiglenes rendelet (165) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az intézkedéseknek a költségekre gyakorolt hatása korlátozott (a legmagasabb költséghatás 0,223 %-os lehet (ha elfogadjuk, hogy valamennyi árszint 22,3 %-kal emelkedik). Azonban még ez a legmagasabb költséghatás is korlátozottnak tűnik a személygépjármű-gyártók által elért forgalomra való tekintettel.

| (152) | Egyes felek azt állítják, hogy az intézkedések következtében fellépő költségnövekedés arra fogja őket kényszeríteni, hogy áthelyezzék a termelésüket. Figyelemmel azonban a korlátozott költséghatásra, az egyes személygépjármű-gyártók által említett gyártásáthelyezés aránytalannak tűnik a megállapított költséghatáshoz képest. Ezért az állításokat elutasították. |
| --- | --- |

(152)

Egyes felek azt állítják, hogy az intézkedések következtében fellépő költségnövekedés arra fogja őket kényszeríteni, hogy áthelyezzék a termelésüket. Figyelemmel azonban a korlátozott költséghatásra, az egyes személygépjármű-gyártók által említett gyártásáthelyezés aránytalannak tűnik a megállapított költséghatáshoz képest. Ezért az állításokat elutasították.

| (153) | Azt is meg kell jegyezni, hogy a magas költséghatásra vonatkozó érvelések ellentmondanak néhány személygépjármű-gyártó azon megjegyzéseinek, miszerint ők csak nagyon korlátozott mértékben dolgoznak kínai beszállítókkal. |
| --- | --- |

(153)

Azt is meg kell jegyezni, hogy a magas költséghatásra vonatkozó érvelések ellentmondanak néhány személygépjármű-gyártó azon megjegyzéseinek, miszerint ők csak nagyon korlátozott mértékben dolgoznak kínai beszállítókkal.

| (154) | Ezért megerősítést nyertek az ideiglenes rendeletnek az intézkedések költséghatására vonatkozó következtetései. |
| --- | --- |

(154)

Ezért megerősítést nyertek az ideiglenes rendeletnek az intézkedések költséghatására vonatkozó következtetései.

8.3.   A beszerzési források sokfélesége

| (155) | A panaszos állítása szerint az intézkedések elrendelése a személygépjármű-ipar érdekeit szolgálná. Az uniós gazdasági ágazat működésének biztosítása révén ez biztosítaná, hogy fennmaradjon a beszerzési források sokfélesége. |
| --- | --- |

(155)

A panaszos állítása szerint az intézkedések elrendelése a személygépjármű-ipar érdekeit szolgálná. Az uniós gazdasági ágazat működésének biztosítása révén ez biztosítaná, hogy fennmaradjon a beszerzési források sokfélesége.

| (156) | Más felek, leginkább a fogyasztók, megismételték az uniós piacon fennálló versennyel kapcsolatos érveléseiket. Azt is állították, hogy a Kínából származó import elengedhetetlen az uniós piacon megjelenő kereslet kielégítése szempontjából, mivel az uniós gyártók nem képesek elegendő kapacitást biztosítani. Míg a kapacitáshasznosítás aránya 92 %-os szinten maradt 2006-ban és 2007-ben, 2008-ban drámai csökkenés következett be 84 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 73 %-ra. Ezek az adatok egyértelműen azt igazolják, hogy – különösen jelenleg – van olyan szabad kapacitás, amely biztosíthatná a termelés növekedését. Továbbá az uniós gazdasági ágazat elégtelen kapacitására vonatkozó érvelés ellentmond a személygépjármű-ipar más állításainak, nevezetesen annak, hogy lényegesen csökkent az eredeti kerekek iránti igény. Ezért az állításokat elutasították. |
| --- | --- |

(156)

Más felek, leginkább a fogyasztók, megismételték az uniós piacon fennálló versennyel kapcsolatos érveléseiket. Azt is állították, hogy a Kínából származó import elengedhetetlen az uniós piacon megjelenő kereslet kielégítése szempontjából, mivel az uniós gyártók nem képesek elegendő kapacitást biztosítani. Míg a kapacitáshasznosítás aránya 92 %-os szinten maradt 2006-ban és 2007-ben, 2008-ban drámai csökkenés következett be 84 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 73 %-ra. Ezek az adatok egyértelműen azt igazolják, hogy – különösen jelenleg – van olyan szabad kapacitás, amely biztosíthatná a termelés növekedését. Továbbá az uniós gazdasági ágazat elégtelen kapacitására vonatkozó érvelés ellentmond a személygépjármű-ipar más állításainak, nevezetesen annak, hogy lényegesen csökkent az eredeti kerekek iránti igény. Ezért az állításokat elutasították.

| (157) | Az egyik fél állítása szerint a kínai gyártók nem ugyanazokat a terméktípusokat gyártják, mint az európai alumíniumkerék-gyártók. Ezeket az állításokat elutasították, figyelemmel a termékkód-egyezésnek a jelen esetben megállapított szintjére (a számítási módtól függően a (93) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az egyezés aránya 92 % az alákínálási számítás esetén az érintett terméket összességében vizsgálva, és 77 % az eredeti és utángyártott szegmenseket külön-külön figyelembe véve). |
| --- | --- |

(157)

Az egyik fél állítása szerint a kínai gyártók nem ugyanazokat a terméktípusokat gyártják, mint az európai alumíniumkerék-gyártók. Ezeket az állításokat elutasították, figyelemmel a termékkód-egyezésnek a jelen esetben megállapított szintjére (a számítási módtól függően a (93) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az egyezés aránya 92 % az alákínálási számítás esetén az érintett terméket összességében vizsgálva, és 77 % az eredeti és utángyártott szegmenseket külön-külön figyelembe véve).

| (158) | Ezért az ideiglenes rendelet (166) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket megerősítették. |
| --- | --- |

(158)

Ezért az ideiglenes rendelet (166) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket megerősítették.

8.4.   Dél-Korea

| (159) | A felek megismételték észrevételeiket azzal kapcsolatban, hogy a vám negatív hatással járna a jelen helyzetben, amikor más olyan tényezőkkel együttesen érvényesülne, mint amilyen a dél-koreai személygépjármű-gyártók részére a szabadkereskedelmi megállapodás alapján biztosított versenyelőny. Ezeket az észrevételeket semmiféle új bizonyítékkal nem támasztották alá. Meg kell jegyezni, hogy nincs bizonyíték arra nézve, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás a személygépjármű-iparra nézve károkozással járna, és a kérdéses szabadkereskedelmi megállapodás szerint jogorvoslatként minden esetben rendelkezésre áll védintézkedés. Ezért az ideiglenes rendelet (167) és (168) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetések megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(159)

A felek megismételték észrevételeiket azzal kapcsolatban, hogy a vám negatív hatással járna a jelen helyzetben, amikor más olyan tényezőkkel együttesen érvényesülne, mint amilyen a dél-koreai személygépjármű-gyártók részére a szabadkereskedelmi megállapodás alapján biztosított versenyelőny. Ezeket az észrevételeket semmiféle új bizonyítékkal nem támasztották alá. Meg kell jegyezni, hogy nincs bizonyíték arra nézve, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás a személygépjármű-iparra nézve károkozással járna, és a kérdéses szabadkereskedelmi megállapodás szerint jogorvoslatként minden esetben rendelkezésre áll védintézkedés. Ezért az ideiglenes rendelet (167) és (168) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetések megerősítést nyernek.

8.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (160) | Az ideiglenes rendelet (153)–(171) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetéseket megerősítik. |
| --- | --- |

(160)

Az ideiglenes rendelet (153)–(171) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetéseket megerősítik.

9.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

9.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (161) | A legtöbb észrevétel a kár megszüntetéséhez szint kiszámítására vonatkozott. A felek megkérdőjelezték e számítás módszertanát, és panasszal éltek a nem kielégítő tájékoztatás miatt. |
| --- | --- |

(161)

A legtöbb észrevétel a kár megszüntetéséhez szint kiszámítására vonatkozott. A felek megkérdőjelezték e számítás módszertanát, és panasszal éltek a nem kielégítő tájékoztatás miatt.

9.1.1.   Tájékoztatás

| (162) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes intézkedések közzétételének napján az érdekelt felek részére hozzáférhetővé tett dokumentumokat kísérő értesítés a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítására vonatkozó részletes magyarázatot tartalmaz. Továbbá minden érdekelt fél megkapta ezt az értesítést az ugyanazon a napon kiküldött tájékoztató levéllel együtt. |
| --- | --- |

(162)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes intézkedések közzétételének napján az érdekelt felek részére hozzáférhetővé tett dokumentumokat kísérő értesítés a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítására vonatkozó részletes magyarázatot tartalmaz. Továbbá minden érdekelt fél megkapta ezt az értesítést az ugyanazon a napon kiküldött tájékoztató levéllel együtt.

| (163) | A benyújtott észrevételekre adott válaszul az ideiglenes intézkedések elrendelését követően egy második értesítést mellékeltek az érdekelt felek számára hozzáférhetővé tett dokumentumokhoz. |
| --- | --- |

(163)

A benyújtott észrevételekre adott válaszul az ideiglenes intézkedések elrendelését követően egy második értesítést mellékeltek az érdekelt felek számára hozzáférhetővé tett dokumentumokhoz.

| (164) | Meg kell jegyezni, hogy a személygépjármű-gyártónkénti számítás során használt termékkódokat egyértelműen közölte a fenti értesítés. Az árra és a volumenre vonatkozó pontos adatok azonban titoktartási okból nem voltak közölhetők. |
| --- | --- |

(164)

Meg kell jegyezni, hogy a személygépjármű-gyártónkénti számítás során használt termékkódokat egyértelműen közölte a fenti értesítés. Az árra és a volumenre vonatkozó pontos adatok azonban titoktartási okból nem voltak közölhetők.

| (165) | Ami a Kínából érkező behozatalt illeti, az exportált mennyiségre CIF uniós határparitáson vonatkozó adatok és az értékesítési egységárak súlyozott átlaga nem volt közölhető, mert két exportőr által végzett ügyleteken alapultak. Így ezek közzététele az alaprendeletben foglalt titoktartási követelmények sérelmével járt volna. |
| --- | --- |

(165)

Ami a Kínából érkező behozatalt illeti, az exportált mennyiségre CIF uniós határparitáson vonatkozó adatok és az értékesítési egységárak súlyozott átlaga nem volt közölhető, mert két exportőr által végzett ügyleteken alapultak. Így ezek közzététele az alaprendeletben foglalt titoktartási követelmények sérelmével járt volna.

| (166) | Ami az uniós gyártóknak az uniós piacon történő ügyleteit illeti, részletesebb információk közlésének csak akkor lett volna értelme, ha arra minden egyes gyártóra nézve egyedileg került volna sor. Ez azonban nem lehetséges a már említett titoktartási követelmények miatt. |
| --- | --- |

(166)

Ami az uniós gyártóknak az uniós piacon történő ügyleteit illeti, részletesebb információk közlésének csak akkor lett volna értelme, ha arra minden egyes gyártóra nézve egyedileg került volna sor. Ez azonban nem lehetséges a már említett titoktartási követelmények miatt.

| (167) | A fentiek alapján ezért a Bizottság úgy véli, hogy a vám kiszámítása során alkalmazott módszerekre vonatkozó részletes tájékoztatás (ideértve többek között a használt termékkódokat és a személygépjármű-gyártónkénti megosztást) a felek számára elegendő információt nyújtott ahhoz, hogy képesek legyenek a védelemhez való jogaikat teljeskörűen gyakorolni, tiszteletben tartva az alaprendeletnek a titoktartási követelményekre vonatkozó rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(167)

A fentiek alapján ezért a Bizottság úgy véli, hogy a vám kiszámítása során alkalmazott módszerekre vonatkozó részletes tájékoztatás (ideértve többek között a használt termékkódokat és a személygépjármű-gyártónkénti megosztást) a felek számára elegendő információt nyújtott ahhoz, hogy képesek legyenek a védelemhez való jogaikat teljeskörűen gyakorolni, tiszteletben tartva az alaprendeletnek a titoktartási követelményekre vonatkozó rendelkezéseit.

9.1.2.   Módszertan

| (168) | Emlékeztetni kell arra, hogy az áron aluli értékesítést a személygépjármű-gyártók által végzett alumíniumkerék-vásárlásokra vonatkozó adatok alapján számították ki. Különösen az ideiglenes rendelet (174)–(177) preambulumbekezdésében meghatározott okokból ez a megközelítés csak az eredeti szegmens céljaira eladott alumíniumkerekeket foglalja magában. A vizsgálat során együttműködő személygépjármű-gyártók megerősítették, hogy az alumíniumkerekeket pályáztatási eljárás keretében szerzik be. Figyelemmel a pályázati eljárások természetére, a „kettős beszerzésű” modelleknek minden tekintetben megegyezőknek kell lenniük, függetlenül attól, hogy Kínából vagy az Unióból szerzik be ezeket. Az importált kínai és az uniós termékek közötti lehető legmagasabb szintű összehasonlíthatóság biztosítása érdekében az összehasonlítás termékkódonként történt a mintavételre kiválasztott uniós gyártók és az együttműködő kínai exportőrök által szolgáltatott adatokban azonosított minden egyes jelentős személygépjármű-gyártó esetében külön. A néhány fél által tett állításokkal szemben ez a vámszint nem valamiféle kiigazítás eredménye, hanem azt tükrözi, hogy a vámot olyan szinten kell meghatározni, amely megfelelően orvosolja az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. |
| --- | --- |

(168)

Emlékeztetni kell arra, hogy az áron aluli értékesítést a személygépjármű-gyártók által végzett alumíniumkerék-vásárlásokra vonatkozó adatok alapján számították ki. Különösen az ideiglenes rendelet (174)–(177) preambulumbekezdésében meghatározott okokból ez a megközelítés csak az eredeti szegmens céljaira eladott alumíniumkerekeket foglalja magában. A vizsgálat során együttműködő személygépjármű-gyártók megerősítették, hogy az alumíniumkerekeket pályáztatási eljárás keretében szerzik be. Figyelemmel a pályázati eljárások természetére, a „kettős beszerzésű” modelleknek minden tekintetben megegyezőknek kell lenniük, függetlenül attól, hogy Kínából vagy az Unióból szerzik be ezeket. Az importált kínai és az uniós termékek közötti lehető legmagasabb szintű összehasonlíthatóság biztosítása érdekében az összehasonlítás termékkódonként történt a mintavételre kiválasztott uniós gyártók és az együttműködő kínai exportőrök által szolgáltatott adatokban azonosított minden egyes jelentős személygépjármű-gyártó esetében külön. A néhány fél által tett állításokkal szemben ez a vámszint nem valamiféle kiigazítás eredménye, hanem azt tükrözi, hogy a vámot olyan szinten kell meghatározni, amely megfelelően orvosolja az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt.

9.1.2.1.   A számítás alapjául használt információ

| (169) | A felek állítása szerint a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítása a pályázatok alapján történt, annak ellenére, hogy a pályázatokra vonatkozó információkat a vizsgálat során nem kértek, és nem is tették ezeket közzé az érdekelt felek számára hozzáférhetővé tett dokumentumokban. |
| --- | --- |

(169)

A felek állítása szerint a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítása a pályázatok alapján történt, annak ellenére, hogy a pályázatokra vonatkozó információkat a vizsgálat során nem kértek, és nem is tették ezeket közzé az érdekelt felek számára hozzáférhetővé tett dokumentumokban.

| (170) | Bár a pályázatok említésre kerültek a vámszint kiszámítására alkalmazott módszer leírásában, ez a hivatkozás csak a személygépjármű-gyártók által alkalmazott olyan beszerzési eljárás típusára történő utalás volt, amely biztosítja a kettős beszerzésű kerekek megegyezőségét és a magasabb szintű összehasonlíthatóságot. Nem tartalmazott hivatkozást olyan dokumentációra vagy információforrásra, amelynek alapján a számításokat végezték. |
| --- | --- |

(170)

Bár a pályázatok említésre kerültek a vámszint kiszámítására alkalmazott módszer leírásában, ez a hivatkozás csak a személygépjármű-gyártók által alkalmazott olyan beszerzési eljárás típusára történő utalás volt, amely biztosítja a kettős beszerzésű kerekek megegyezőségét és a magasabb szintű összehasonlíthatóságot. Nem tartalmazott hivatkozást olyan dokumentációra vagy információforrásra, amelynek alapján a számításokat végezték.

| (171) | A számításokra ezzel szemben a szokásos gyakorlat szerint került sor, a mintába felvett exportáló gyártók és az uniós gyártók által szolgáltatott, ügyletenkénti felsorolások alapján. A termékkód egyeztetésére a személygépjármű-gyártók szintjén került sor, azaz az exportőrök és az uniós gyártók által az adott személygépjármű-gyártó részére végzett eladások azonosított ügyletcsoportján belül. Ezeket az adatokat teljes mértékben ellenőrizték. |
| --- | --- |

(171)

A számításokra ezzel szemben a szokásos gyakorlat szerint került sor, a mintába felvett exportáló gyártók és az uniós gyártók által szolgáltatott, ügyletenkénti felsorolások alapján. A termékkód egyeztetésére a személygépjármű-gyártók szintjén került sor, azaz az exportőrök és az uniós gyártók által az adott személygépjármű-gyártó részére végzett eladások azonosított ügyletcsoportján belül. Ezeket az adatokat teljes mértékben ellenőrizték.

9.1.2.2.   Kiigazítások

| (172) | A felek további észrevételei a számítás során tett kiigazításokra vonatkoztak. A Bizottság ezen észrevételek közül néhányat elfogadott. |
| --- | --- |

(172)

A felek további észrevételei a számítás során tett kiigazításokra vonatkoztak. A Bizottság ezen észrevételek közül néhányat elfogadott.

| (173) | Emlékeztetni kell arra, hogy a kínai exportőrök CIF árait felfelé igazították ki 7,6 %-kal: 4.5 % vám, továbbá 3,1 % egyéb importköltség. Annak érdekében, hogy az uniós gyártók tényleges eladási ára alapján célárat határozzanak meg, két módosításra volt szükség:






  1. | 5,4 % hozzáadása a forgalom alapján a gyártási költség szintjének elérése érdekében (megjegyzendő, hogy ez a vizsgálati időszakban az uniós kerékgyártók esetében megállapított súlyozott átlagveszteség), |
| --- | --- | --- |

(173)

Emlékeztetni kell arra, hogy a kínai exportőrök CIF árait felfelé igazították ki 7,6 %-kal: 4.5 % vám, továbbá 3,1 % egyéb importköltség. Annak érdekében, hogy az uniós gyártók tényleges eladási ára alapján célárat határozzanak meg, két módosításra volt szükség:

1.

5,4 % hozzáadása a forgalom alapján a gyártási költség szintjének elérése érdekében (megjegyzendő, hogy ez a vizsgálati időszakban az uniós kerékgyártók esetében megállapított súlyozott átlagveszteség),

| 2. | 3,2 % hozzáadása a forgalom alapján az (1. pontban kiszámított) gyártási költséghez az ésszerű nyereség biztosítása és a célár elérése érdekében. A 3,2 % megfelel az uniós gazdasági ágazat által 2006-ban elért nyereségnek, mivel ez volt a figyelembe vett időszak első olyan éve, amikor az uniós gyártók pénzügyi eredményét még nem érintette a károkozással járó dömping. |
| --- | --- |

2.

3,2 % hozzáadása a forgalom alapján az (1. pontban kiszámított) gyártási költséghez az ésszerű nyereség biztosítása és a célár elérése érdekében. A 3,2 % megfelel az uniós gazdasági ágazat által 2006-ban elért nyereségnek, mivel ez volt a figyelembe vett időszak első olyan éve, amikor az uniós gyártók pénzügyi eredményét még nem érintette a károkozással járó dömping.

| (174) | Ami a vámtételeket illeti, az ideiglenes szakaszban az importárakat 4,5 %-kal igazították ki felfelé. Ez a vámtétel megfelel a 8708 70 50 KN-kód esetében alkalmazott vámnak. Azonban elvben a 8708 70 10 KN-kód vonatkozik az ipari összeszerelés céljára készült alumíniumkerekekre (azaz az eredeti kerekekre), nem pedig a 8708 70 50 KN-kód. E kód alapján az importot 3 %-os vám terheli. Figyelemmel a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározására használt módszerre, amely az eredeti szegmensen alapul, és tekintettel a felek által az ideiglenes intézkedések elrendelését követően tett észrevételekre, a megközelítés egységességének megőrzése érdekében 3 %-os vámtételt indokolt alkalmazni. |
| --- | --- |

(174)

Ami a vámtételeket illeti, az ideiglenes szakaszban az importárakat 4,5 %-kal igazították ki felfelé. Ez a vámtétel megfelel a 8708 70 50 KN-kód esetében alkalmazott vámnak. Azonban elvben a 8708 70 10 KN-kód vonatkozik az ipari összeszerelés céljára készült alumíniumkerekekre (azaz az eredeti kerekekre), nem pedig a 8708 70 50 KN-kód. E kód alapján az importot 3 %-os vám terheli. Figyelemmel a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározására használt módszerre, amely az eredeti szegmensen alapul, és tekintettel a felek által az ideiglenes intézkedések elrendelését követően tett észrevételekre, a megközelítés egységességének megőrzése érdekében 3 %-os vámtételt indokolt alkalmazni.

| (175) | A célnyereséggel kapcsolatban a felek arra hivatkoztak, hogy mivel ez a nyereségszint mind az eredeti, mind pedig az utángyártott termékeket gyártók számára kiszámításra került, így az inflálhatja a csak az eredeti szegmensbe tartozó ügyleteken alapuló számítást. Figyelemmel a felek észrevételeire a Bizottság olyan módon igazította ki ezeket a számításokat, hogy csak az eredeti kerekek tekintetében kiszámított veszteség- és nyereségrátákat alkalmazta (-5,7 % és 3,1 %, lásd a fenti (106) és azt követő preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(175)

A célnyereséggel kapcsolatban a felek arra hivatkoztak, hogy mivel ez a nyereségszint mind az eredeti, mind pedig az utángyártott termékeket gyártók számára kiszámításra került, így az inflálhatja a csak az eredeti szegmensbe tartozó ügyleteken alapuló számítást. Figyelemmel a felek észrevételeire a Bizottság olyan módon igazította ki ezeket a számításokat, hogy csak az eredeti kerekek tekintetében kiszámított veszteség- és nyereségrátákat alkalmazta (-5,7 % és 3,1 %, lásd a fenti (106) és azt követő preambulumbekezdéseket).

| (176) | Másrészről a felek azzal érveltek, hogy a nyereségszintet lefelé kellene kiigazítani annak érdekében, hogy az tükrözze a válság hatásait. A kialakult gyakorlat azonban az, hogy azt a nyereségszintet alkalmazzák, amelyet a gazdasági ágazat a dömping hiányában elérhetett volna. A célnyereség számítása nem vesz figyelembe más károkokat, még akkor sem ha azok hozzájárultak a kárhoz. |
| --- | --- |

(176)

Másrészről a felek azzal érveltek, hogy a nyereségszintet lefelé kellene kiigazítani annak érdekében, hogy az tükrözze a válság hatásait. A kialakult gyakorlat azonban az, hogy azt a nyereségszintet alkalmazzák, amelyet a gazdasági ágazat a dömping hiányában elérhetett volna. A célnyereség számítása nem vesz figyelembe más károkokat, még akkor sem ha azok hozzájárultak a kárhoz.

| (177) | Egyes felek azt állították, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításának a módszere sérti az alaprendeletben előírt módszertan szabályait. Az alaprendelet azonban nem írja elő semmiféle különös módszertan alkalmazását a kár megszüntetéséhez szükséges szint megállapításához. Az ilyen szint megállapításának módszerét mindig az adott eset egyedi tényállására figyelemmel kell vizsgálni. Az ideiglenes rendeletben és ebben a rendeletben másutt kifejtettek szerint, a jelen tényállás megalapozza az intézmények által alkalmazott módszertan használatát. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az ideiglenes rendeletben és a fenti (93) preambulumbekezdésben közzétett alákínálási szintek azt jelzik, hogy az egyes felek által javasolt megközelítést alkalmazva az áron aluli értékesítési szintek jóval magasabbak lennének. |
| --- | --- |

(177)

Egyes felek azt állították, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításának a módszere sérti az alaprendeletben előírt módszertan szabályait. Az alaprendelet azonban nem írja elő semmiféle különös módszertan alkalmazását a kár megszüntetéséhez szükséges szint megállapításához. Az ilyen szint megállapításának módszerét mindig az adott eset egyedi tényállására figyelemmel kell vizsgálni. Az ideiglenes rendeletben és ebben a rendeletben másutt kifejtettek szerint, a jelen tényállás megalapozza az intézmények által alkalmazott módszertan használatát. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az ideiglenes rendeletben és a fenti (93) preambulumbekezdésben közzétett alákínálási szintek azt jelzik, hogy az egyes felek által javasolt megközelítést alkalmazva az áron aluli értékesítési szintek jóval magasabbak lennének.

| (178) | Figyelemmel e módosításokra a vámtétel mértéke 22,3 %. |
| --- | --- |

(178)

Figyelemmel e módosításokra a vámtétel mértéke 22,3 %.

9.1.2.3.   Az „eredeti kerekekre vonatkozó vámtétel” alkalmazhatósága az utángyártott kerekek értékesítésére

| (179) | Az egyik fél állítása szerint nem volt megfelelő az az eljárás, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint számítása csupán az eredeti kerekek értékesítésén alapult, míg a vámtételt az utángyártott kerekekre is alkalmazni kell. Azonban a fentiekben kifejtettek szerint (és az ideiglenes rendelet (174)–(177) preambulumbekezdései alapján is) ez a megközelítés a megfelelő ebben az esetben, különösen mivel az uniós gyártók eladásainak 85 % az eredeti szegmensben valósul meg. |
| --- | --- |

(179)

Az egyik fél állítása szerint nem volt megfelelő az az eljárás, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint számítása csupán az eredeti kerekek értékesítésén alapult, míg a vámtételt az utángyártott kerekekre is alkalmazni kell. Azonban a fentiekben kifejtettek szerint (és az ideiglenes rendelet (174)–(177) preambulumbekezdései alapján is) ez a megközelítés a megfelelő ebben az esetben, különösen mivel az uniós gyártók eladásainak 85 % az eredeti szegmensben valósul meg.

| (180) | A Bizottság által alkalmazott megközelítés a legmegfelelőbb, mivel ebben a kár megszüntetéséhez szükséges elem kiszámítását az eredeti szegmensre korlátozta. Másik megközelítés nem tűnt megfelelőnek, mert olyan helyzethez vezetne, amelyben az inkább az utángyártott kerekekhez illeszkedő exportadatokat kellene összehasonlítani az uniós gyártók eladásaival, amelyek meghatározó mértékben az eredeti szegmensben valósulnak meg. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság által alkalmazott megközelítés a legmegfelelőbb, mivel ebben a kár megszüntetéséhez szükséges elem kiszámítását az eredeti szegmensre korlátozta. Másik megközelítés nem tűnt megfelelőnek, mert olyan helyzethez vezetne, amelyben az inkább az utángyártott kerekekhez illeszkedő exportadatokat kellene összehasonlítani az uniós gyártók eladásaival, amelyek meghatározó mértékben az eredeti szegmensben valósulnak meg.

| (181) | Az alkalmazott megközelítés indokolt és ésszerű, figyelemmel arra, hogy az intézkedés célja az uniós gazdasági ágazatot sújtó kár megszüntetése. Ez biztosítja, hogy a vámtétel szintje ne legyen magasabb, mint ami a kár megszüntetéséhez szükséges. |
| --- | --- |

(181)

Az alkalmazott megközelítés indokolt és ésszerű, figyelemmel arra, hogy az intézkedés célja az uniós gazdasági ágazatot sújtó kár megszüntetése. Ez biztosítja, hogy a vámtétel szintje ne legyen magasabb, mint ami a kár megszüntetéséhez szükséges.

9.1.2.4.   Megvalósíthatatlanság és az egyedi elbánásban részesülő gazdasági szereplők számára történő egyedi vámtétel megállapításának a kötelezettsége

| (182) | Az egyik fél állítása szerint az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének első albekezdésétől eltérően a második albekezdése nem rendelkezik arról a lehetőségről, hogy nem határozzák meg az egyedi vámtételt. Ennek alapján a fél azzal érvelt, hogy a megvalósíthatatlansághoz kapcsolódó kivétel nem alkalmazható a jelen esetben, és így fennmarad az a kötelezettség, hogy az egyedi elbánásban részesülő exportőrök számára egyedi vámtételt kell meghatározni. |
| --- | --- |

(182)

Az egyik fél állítása szerint az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének első albekezdésétől eltérően a második albekezdése nem rendelkezik arról a lehetőségről, hogy nem határozzák meg az egyedi vámtételt. Ennek alapján a fél azzal érvelt, hogy a megvalósíthatatlansághoz kapcsolódó kivétel nem alkalmazható a jelen esetben, és így fennmarad az a kötelezettség, hogy az egyedi elbánásban részesülő exportőrök számára egyedi vámtételt kell meghatározni.

| (183) | Egyes felek azt állították továbbá, hogy a megvalósíthatatlanság csupán az alkalmazott módszertan következménye volt, így azt maga a Bizottság „idézte elő”. A felek állítása szerint a Bizottság rendelkezett az utángyártott kerekeket exportáló gyártók által benyújtott mindazon adattal, ami lehetővé tette volna a számára azt, hogy az utángyártott kerekek értékesítését szerepeltesse a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításában. |
| --- | --- |

(183)

Egyes felek azt állították továbbá, hogy a megvalósíthatatlanság csupán az alkalmazott módszertan következménye volt, így azt maga a Bizottság „idézte elő”. A felek állítása szerint a Bizottság rendelkezett az utángyártott kerekeket exportáló gyártók által benyújtott mindazon adattal, ami lehetővé tette volna a számára azt, hogy az utángyártott kerekek értékesítését szerepeltesse a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításában.

| (184) | Végül egyes felek azt állították, hogy mivel a Bizottság képes volt az alákínálást külön az eredeti és az utángyártott szegmensekre kiszámítani, akkor ezt az áron aluli értékesítés tekintetében is megtehette volna. Végső érvük az volt, hogy az utánértékesítési árak összehasonlíthatók lettek volna az eredeti szegmens áraival, mivel az árukódok szerkezete nem tesz semmiféle különbséget a két szegmens között. |
| --- | --- |

(184)

Végül egyes felek azt állították, hogy mivel a Bizottság képes volt az alákínálást külön az eredeti és az utángyártott szegmensekre kiszámítani, akkor ezt az áron aluli értékesítés tekintetében is megtehette volna. Végső érvük az volt, hogy az utánértékesítési árak összehasonlíthatók lettek volna az eredeti szegmens áraival, mivel az árukódok szerkezete nem tesz semmiféle különbséget a két szegmens között.

| (185) | Az első érv tekintetében igaz az, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése azon a feltételezésen alapul, hogy ha egy gazdasági szereplőt egyedi elbánásban részesítenek, akkor számára egyedi vámtételt lehet megállapítani. Ebben az adott esetben azonban ez nem lenne megvalósítható és/vagy indokolt. Ennek a fent kifejtettek szerint az az oka, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához az eredeti szegmens eladásait kell figyelembe venni. Sőt az egyedi elbánásban részesülő valamennyi gyártó esetén a szintén az utóbbiak utángyártott értékesítései után kivetett vám aránytalanul magas lenne, azaz meghaladná az adott eset körülményei által a kár megszüntetése érdekében meghatározott szintet. Ennek a fentiekben kifejtettek szerint az az oka, hogy egy 22,3 %-os kármegszüntetési szint elegendő az uniós gyártók védelme érdekében az ő elsődleges piacukon (eredeti szegmens). Így egy olyan vám, amely ezen gyártók utángyártott értékesítésein is alapulna – ami az egyedi elbánásban részesülő mindhárom gyártó esetén magasabb lenne – indokolatlanul magas lenne. |
| --- | --- |

(185)

Az első érv tekintetében igaz az, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése azon a feltételezésen alapul, hogy ha egy gazdasági szereplőt egyedi elbánásban részesítenek, akkor számára egyedi vámtételt lehet megállapítani. Ebben az adott esetben azonban ez nem lenne megvalósítható és/vagy indokolt. Ennek a fent kifejtettek szerint az az oka, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához az eredeti szegmens eladásait kell figyelembe venni. Sőt az egyedi elbánásban részesülő valamennyi gyártó esetén a szintén az utóbbiak utángyártott értékesítései után kivetett vám aránytalanul magas lenne, azaz meghaladná az adott eset körülményei által a kár megszüntetése érdekében meghatározott szintet. Ennek a fentiekben kifejtettek szerint az az oka, hogy egy 22,3 %-os kármegszüntetési szint elegendő az uniós gyártók védelme érdekében az ő elsődleges piacukon (eredeti szegmens). Így egy olyan vám, amely ezen gyártók utángyártott értékesítésein is alapulna – ami az egyedi elbánásban részesülő mindhárom gyártó esetén magasabb lenne – indokolatlanul magas lenne.

| (186) | Azt is meg kell említeni, hogy az ideiglenes rendelet (182) preambulumbekezdésében a megbízható adatok hiányára történő utalás nem a szolgáltatott adatok minőségére vonatkozik, hanem a számítás során használt adatok típusára (személygépjármű-gyártónkénti árukód-megfeleltetés, azaz egy adott személygépjármű-gyártó által Kínából és az unióból beszerzett modellek összehasonlítása). Az eredeti szegmensben a kerekek beszerzésére használt eljárás típusa lehetőséget kínált az összehasonlíthatóság magasabb szintjének az elérésére. Ugyanilyen típusú adatok az eltérő eljárások alkalmazása miatt nem álltak rendelkezésre az utángyártott értékesítések esetén. |
| --- | --- |

(186)

Azt is meg kell említeni, hogy az ideiglenes rendelet (182) preambulumbekezdésében a megbízható adatok hiányára történő utalás nem a szolgáltatott adatok minőségére vonatkozik, hanem a számítás során használt adatok típusára (személygépjármű-gyártónkénti árukód-megfeleltetés, azaz egy adott személygépjármű-gyártó által Kínából és az unióból beszerzett modellek összehasonlítása). Az eredeti szegmensben a kerekek beszerzésére használt eljárás típusa lehetőséget kínált az összehasonlíthatóság magasabb szintjének az elérésére. Ugyanilyen típusú adatok az eltérő eljárások alkalmazása miatt nem álltak rendelkezésre az utángyártott értékesítések esetén.

| (187) | A kárnak az alaprendelet 3. cikke alapján történő meghatározása jogilag elkülönül a vámtétel szintjének meghatározásától. Az utóbbira akkor kerül sor, ha már meghatározták a kárt, arra való figyelemmel, hogy olyan vámtétel-szintet állapítsanak meg, amely elegendő lesz a kár orvoslására. Következésképpen a Bizottság ezt a számítást a választott módszertannal összhangban végezte. Az a tény továbbá, hogy az árukódok szerkezete nem tartalmazza az értékesítési csatornákat osztályozási szempontként, nem függ össze a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásakor alkalmazott módszertannal. |
| --- | --- |

(187)

A kárnak az alaprendelet 3. cikke alapján történő meghatározása jogilag elkülönül a vámtétel szintjének meghatározásától. Az utóbbira akkor kerül sor, ha már meghatározták a kárt, arra való figyelemmel, hogy olyan vámtétel-szintet állapítsanak meg, amely elegendő lesz a kár orvoslására. Következésképpen a Bizottság ezt a számítást a választott módszertannal összhangban végezte. Az a tény továbbá, hogy az árukódok szerkezete nem tartalmazza az értékesítési csatornákat osztályozási szempontként, nem függ össze a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásakor alkalmazott módszertannal.

| (188) | Elutasítják a feleknek a megvalósíthatatlansági kivétellel és az egyedi vámtétel megállapítására vonatkozó kötelezettség feltétlen jellegével kapcsolatos érvelését. |
| --- | --- |

(188)

Elutasítják a feleknek a megvalósíthatatlansági kivétellel és az egyedi vámtétel megállapítására vonatkozó kötelezettség feltétlen jellegével kapcsolatos érvelését.

9.1.2.5.   A használt ügyletek reprezentatív jellege

| (189) | A felek kritikája arra a tényre is vonatkozott, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítása önkényes volt, mert csak néhány, nem reprezentatív ügylet kiválasztásán alapult. |
| --- | --- |

(189)

A felek kritikája arra a tényre is vonatkozott, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítása önkényes volt, mert csak néhány, nem reprezentatív ügylet kiválasztásán alapult.

| (190) | Az első és legfontosabb tényező az, hogy a felek állítása szerint a számítás alapja a Kínából származó, nem reprezentatív mennyiségű importügylet volt. Egy ilyen megközelítés állítólag sérti a WTO dömpingellenes megállapodását (12), mert nem lehet ténybeli bizonyítékokon alapulónak tekinteni. A panaszos szerint nincs jelentősége annak, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek legnagyobb része az eredeti szegmenst érinti, mivel az áron aluli értékesítésre vonatkozó számítás célja annak meghatározása, hogy mennyi az az átlagos összeg, amennyivel fel kellene emelni a dömpingelt behozatal árát annak érdekében, hogy az ne okozzon kárt. Az áron aluli értékesítés kiszámításának a dömpingelt behozatal és nem az uniós gazdasági ágazat értékesítései tekintetében kell reprezentatívnak lennie. Egy másik fél arra hivatkozott, hogy ez a megközelítés ellentmond az intézmény saját gyakorlatának, mivel az egyedi áralákínálást és áron aluli értékesítést szokásosan árukódonként súlyozzák az alákínálás és az áron aluli értékesítés alá eső exportmennyiségek arányában, nem pedig az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségek alapján. |
| --- | --- |

(190)

Az első és legfontosabb tényező az, hogy a felek állítása szerint a számítás alapja a Kínából származó, nem reprezentatív mennyiségű importügylet volt. Egy ilyen megközelítés állítólag sérti a WTO dömpingellenes megállapodását (12), mert nem lehet ténybeli bizonyítékokon alapulónak tekinteni. A panaszos szerint nincs jelentősége annak, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek legnagyobb része az eredeti szegmenst érinti, mivel az áron aluli értékesítésre vonatkozó számítás célja annak meghatározása, hogy mennyi az az átlagos összeg, amennyivel fel kellene emelni a dömpingelt behozatal árát annak érdekében, hogy az ne okozzon kárt. Az áron aluli értékesítés kiszámításának a dömpingelt behozatal és nem az uniós gazdasági ágazat értékesítései tekintetében kell reprezentatívnak lennie. Egy másik fél arra hivatkozott, hogy ez a megközelítés ellentmond az intézmény saját gyakorlatának, mivel az egyedi áralákínálást és áron aluli értékesítést szokásosan árukódonként súlyozzák az alákínálás és az áron aluli értékesítés alá eső exportmennyiségek arányában, nem pedig az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségek alapján.

| (191) | Emlékeztetnek arra, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint (minta alapján) tükrözi az uniós gazdasági ágazat eredeti szegmensbe irányuló értékesítéseinek 85 %-át. Nem a számítás technikáját, hanem a módszertan kiválasztását határozta meg az uniós piac egyedi helyzete, miszerint az értékesítések többsége az eredeti szegmensbe irányul. Ez a döntés vezetett oda, hogy a Bizottság a személygépjármű-gyártók szintjén hasonlította össze az árakat és így magasabb szintű összehasonlíthatóságot ért el, ugyanakkor biztosította azt, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint ne legyen túlzott. |
| --- | --- |

(191)

Emlékeztetnek arra, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint (minta alapján) tükrözi az uniós gazdasági ágazat eredeti szegmensbe irányuló értékesítéseinek 85 %-át. Nem a számítás technikáját, hanem a módszertan kiválasztását határozta meg az uniós piac egyedi helyzete, miszerint az értékesítések többsége az eredeti szegmensbe irányul. Ez a döntés vezetett oda, hogy a Bizottság a személygépjármű-gyártók szintjén hasonlította össze az árakat és így magasabb szintű összehasonlíthatóságot ért el, ugyanakkor biztosította azt, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint ne legyen túlzott.

| (192) | Emlékeztetni kell továbbá a reprezentativitással kapcsolatban arra, hogy több mint 55 %-os volt a megfelelési arány az exportügyletek és a mintavételbe bevont kínai exportőröknek az eredeti szegmensbe irányuló összes exportja között. A kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítására használt módszertanra figyelemmel egy ilyen arány reprezentatívnak minősül. |
| --- | --- |

(192)

Emlékeztetni kell továbbá a reprezentativitással kapcsolatban arra, hogy több mint 55 %-os volt a megfelelési arány az exportügyletek és a mintavételbe bevont kínai exportőröknek az eredeti szegmensbe irányuló összes exportja között. A kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítására használt módszertanra figyelemmel egy ilyen arány reprezentatívnak minősül.

9.1.2.6.   Áralákínáláson alapuló vámtétel

| (193) | Az egyik fél állítása szerint a kárszintet az alákínálás alapján kellett volna megállapítani, a Kínai Népköztársaságból, a Koreai Köztársaságból, Malajziából és Thaiföldről származó színes televíziókészülékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1553/2002/EK tanácsi rendeletben (13) meghatározott gyakorlatnak megfelelően. Valójában ebben az esetben alákínáláson alapuló vámról van szó, amely figyelembe veszi azt a tényt, hogy feltehetően a dömpingelt importtól eltérő más tényezők is közrejátszottak az uniós gazdasági ágazatot ért kárban, és másodsorban azt, hogy ez az ágazat világszerte számos éven keresztül egyáltalán nem realizált nyereséget vagy az csak nagyon alacsony szintű volt. (14) |
| --- | --- |

(193)

Az egyik fél állítása szerint a kárszintet az alákínálás alapján kellett volna megállapítani, a Kínai Népköztársaságból, a Koreai Köztársaságból, Malajziából és Thaiföldről származó színes televíziókészülékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1553/2002/EK tanácsi rendeletben (13) meghatározott gyakorlatnak megfelelően. Valójában ebben az esetben alákínáláson alapuló vámról van szó, amely figyelembe veszi azt a tényt, hogy feltehetően a dömpingelt importtól eltérő más tényezők is közrejátszottak az uniós gazdasági ágazatot ért kárban, és másodsorban azt, hogy ez az ágazat világszerte számos éven keresztül egyáltalán nem realizált nyereséget vagy az csak nagyon alacsony szintű volt. (14)

| (194) | Meg kell jegyezni, hogy a jelen esetre nem alkalmazhatók azok a tényezők, amelyek ahhoz a döntéshez vezettek, hogy a vámtétel szintjét az áralákínálás szintjén határozták meg. A színes televíziókészülékek esetétől (15) eltérően itt az érintett termékre nem jellemző a nyereségesség alacsony szintje. A nyereségesség az érintett országból származó alacsony árú behozatal következtében csökkent jelentősen. A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó import szintje is állandó maradt. |
| --- | --- |

(194)

Meg kell jegyezni, hogy a jelen esetre nem alkalmazhatók azok a tényezők, amelyek ahhoz a döntéshez vezettek, hogy a vámtétel szintjét az áralákínálás szintjén határozták meg. A színes televíziókészülékek esetétől (15) eltérően itt az érintett termékre nem jellemző a nyereségesség alacsony szintje. A nyereségesség az érintett országból származó alacsony árú behozatal következtében csökkent jelentősen. A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó import szintje is állandó maradt.

9.2.   A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó következtetés

| (195) | Megerősítést nyer a használt módszertannal kapcsolatban az ideiglenes rendeletben alkalmazott megközelítés. Figyelemmel a feleknek a kiigazításokra vonatkozó észrevételeire, az újraszámított vámtétel mértéke 22,3 %. |
| --- | --- |

(195)

Megerősítést nyer a használt módszertannal kapcsolatban az ideiglenes rendeletben alkalmazott megközelítés. Figyelemmel a feleknek a kiigazításokra vonatkozó észrevételeire, az újraszámított vámtétel mértéke 22,3 %.

10.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÁLLÍTÓLAGOS MEGKERÜLÉSE

| (196) | A felek azt állították, hogy az intézkedéseket meg lehet kerülni, rámutatva arra, hogy a közelmúltban megnövekedett az alumíniumkereket behozatala olyan országokból, ahol ismereteink szerint nincs helyi gyártás. Az illetékes hatóságokat értesítették ezekről a fejleményekről és lehetőségekről, és a kérdés szigorú ellenőrzése napirenden marad. |
| --- | --- |

(196)

A felek azt állították, hogy az intézkedéseket meg lehet kerülni, rámutatva arra, hogy a közelmúltban megnövekedett az alumíniumkereket behozatala olyan országokból, ahol ismereteink szerint nincs helyi gyártás. Az illetékes hatóságokat értesítették ezekről a fejleményekről és lehetőségekről, és a kérdés szigorú ellenőrzése napirenden marad.

11.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

| (197) | Egy független importőr közölte, hogy kész az árra vonatkozó kötelezettségvállalást felajánlani. Bár nem ajánlott fel formális kötelezettségvállalást az árra vonatkozóan, meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 8. cikke az árral kapcsolatos kötelezettségvállalás felajánlásának a lehetőségét kizárólag az exportőrök részére tartja fenn. Az Európai Bíróság (16) is elfogadta a Bizottságnak azt a gyakorlatát, hogy importőröktől nem fogad el kötelezettségvállalási ajánlatot, azzal érvelve többek között, hogy egy importőr által ajánlott kötelezettségvállalás elfogadása azzal a hatással járna, hogy továbbra is dömpingelt áron történő beszerzésre ösztönözné az importőrt. |
| --- | --- |

(197)

Egy független importőr közölte, hogy kész az árra vonatkozó kötelezettségvállalást felajánlani. Bár nem ajánlott fel formális kötelezettségvállalást az árra vonatkozóan, meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 8. cikke az árral kapcsolatos kötelezettségvállalás felajánlásának a lehetőségét kizárólag az exportőrök részére tartja fenn. Az Európai Bíróság (16) is elfogadta a Bizottságnak azt a gyakorlatát, hogy importőröktől nem fogad el kötelezettségvállalási ajánlatot, azzal érvelve többek között, hogy egy importőr által ajánlott kötelezettségvállalás elfogadása azzal a hatással járna, hogy továbbra is dömpingelt áron történő beszerzésre ösztönözné az importőrt.

| (198) | Két együttműködő kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Az érintett termék azonban számos, egymástól eltérő árú terméktípusban jelen van (ez az eltérés az egyik vállalat esetében elérheti a 300 %-ot), így nagy a keresztkompenzáció kockázata. Ezenkívül a terméktípusok még változni fognak a kivitelezést és a kidolgozást illetően. Emiatt megállapították, hogy a termék nem alkalmas arra, hogy esetében árra vonatkozó kötelezettségvállalást tegyenek. További érv, hogy az egyik vállalat nem kapta meg a piacgazdasági státust, sőt, egyéni elbánásban sem részesült; a másik vállalat esetében komoly elszámolási problémákat állapítottak meg, felépítését és termékskáláját (eredeti és utángyártott kerekek gyártása) pedig túl bonyolultnak találták. Így elutasították a kötelezettségvállalási felajánlásokat. |
| --- | --- |

(198)

Két együttműködő kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Az érintett termék azonban számos, egymástól eltérő árú terméktípusban jelen van (ez az eltérés az egyik vállalat esetében elérheti a 300 %-ot), így nagy a keresztkompenzáció kockázata. Ezenkívül a terméktípusok még változni fognak a kivitelezést és a kidolgozást illetően. Emiatt megállapították, hogy a termék nem alkalmas arra, hogy esetében árra vonatkozó kötelezettségvállalást tegyenek. További érv, hogy az egyik vállalat nem kapta meg a piacgazdasági státust, sőt, egyéni elbánásban sem részesült; a másik vállalat esetében komoly elszámolási problémákat állapítottak meg, felépítését és termékskáláját (eredeti és utángyártott kerekek gyártása) pedig túl bonyolultnak találták. Így elutasították a kötelezettségvállalási felajánlásokat.

12.   VÁMÁRU-NYILATKOZAT

| (199) | Az alumíniumkerekekre vonatkozó statisztikákat gyakran darabszámban fejezik ki. Az alumíniumkerekek esetében azonban nem tartalmaz ilyen kiegészítő egységet a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (17) I. mellékletében meghatározott kombinált nómenklatúra. Ezért rendelkezni kell arról, hogy nem csak a kg-ban vagy tonnában kifejezett tömeg, hanem az importálni kívánt érintett termék és a 8716 90 90 KN-kód alá tartozó bizonyos termékek darabszámát is fel kell tüntetni a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatban. |
| --- | --- |

(199)

Az alumíniumkerekekre vonatkozó statisztikákat gyakran darabszámban fejezik ki. Az alumíniumkerekek esetében azonban nem tartalmaz ilyen kiegészítő egységet a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (17) I. mellékletében meghatározott kombinált nómenklatúra. Ezért rendelkezni kell arról, hogy nem csak a kg-ban vagy tonnában kifejezett tömeg, hanem az importálni kívánt érintett termék és a 8716 90 90 KN-kód alá tartozó bizonyos termékek darabszámát is fel kell tüntetni a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatban.

13.   AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE

| (200) | Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék, |
| --- | --- |

(200)

Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1.   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, a 8701–8705 KN-kóddal bejelentett gépjárművek alumíniumból készült kerekeinek (tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül), jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód 8708701010 és 8708705010 ) behozatalára.

2.   Az (1) bekezdésben meghatározott termékre vonatkozó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel 22,3 %.

3.   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó, a 8701–8705 KN-kóddal bejelentett gépjárművek alumíniumból készült kerekeinek, jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód 8708701010 és 8708705010 ) behozatalára a 404/2010/EU rendelettel biztosított ideiglenes dömpingellenes vámokat véglegesen be kell szedni.

3. cikk

Amennyiben szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatot állítanak ki a 8716 KN-kóddal bejelentett járművek olyan alumíniumból készült kerekei tekintetében (tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül), amelyek jelenleg az ex 8716 90 90 KN-kód alá tartoznak, akkor a nyilatkozat megfelelő rovatában a 8716909010 TARIC-kódot kell feltüntetni.

A tagállamok havonta tájékoztatják a Bizottságot az ilyen kód alatt importált termékek darabszámról és származásáról.

4. cikk

Ha az 1. és 3. cikkben említett termékek tekintetében szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatot állítanak ki, akkor az importált termékek darabszámát fel kell tüntetni a nyilatkozat megfelelő rovatában.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2010. október 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. VANACKERE

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 117., 2010.5.11., 64. o.

2

(3)  T 498/04. sz. ügy, Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd., 85. bekezdés

3

(4)  Európai Közösségek – a Koreai Köztársaságból származó, dinamikus véletlen hozzáférésű memória mikroáramkörök behozatalára kivetett kiegyenlítő intézkedés, WT/DS299/R, a testület jelentése, 2005. június 17., 7186. bekezdés.

4

(5)  A Tanács 2009. június 11-i 597/2009/EK rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről. (HL L 188., 2009.7.18.)

5

(6)  Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd és Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd kontra Tanács

6

(7)  Az ideiglenes rendelet (90) preambulumbekezdése elírást tartalmazott, amely szerint a növekedés 0,5 %-os volt (0,5 EUR és 1,6 %).

7

(8)  A Bizottság 1888/2006/EK rendelete (2006. december 19.) egyes Thaiföldről származó, elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 364., 2006.12.20., 68. o.).

8

(9)  A Tanács 682/2007/EK rendelete (2007. június 18.) a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 159., 2007.6.20., 14. o.).

9

(10)  WT/DS184/AB/R, 2001.8.23., Egyesült Államok – dömpingellenes intézkedések egyes Japánból származó, melegen hengerelt acéltermékekre.

10

(11)  Az 1888/2006/EK rendelet (50)–(51) preambulumbekezdése.

11

(12)  Az Általános Vám- és Kereskedelmi Megállapodás IV.cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás, 1994.

12

(13)  A Tanács 1531/2002/EK rendelete (2002. augusztus 14.) a Kínai Népköztársaságból, a Koreai Köztársaságból, Malajziából és Thaiföldről származó színes televíziókészülékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Szingapúrból származó színes televíziókészülékek behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről (HL L 231., 2002.8.29., 1. o.).

13

(14)  Uo., (229) preambulumbekezdés

14

(15)  Uo., (231) preambulumbekezdés

15

(16)  Nashua Corporation és mások kontra Bizottság és Tanács, C-133/87. és C-150/87. sz. egyesített ügyek, EBHT 1990., I-719. o. és Gestetner Holdings plc kontra Tanács és Bizottság, C-156/87 sz. ügy, EBHT 1990., I-781. o.

16

(17)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

17

---

| 28.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 282/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 282/24

---

A TANÁCS 965/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. október 25.)

a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glükonát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Átmeneti intézkedések

| (1) | A Bizottság a 377/2010/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó száraz nátrium-glükonát behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 377/2010/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó száraz nátrium-glükonát behozatalára.

| (2) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eljárást az Európai Vegyipari Tanács (European Chemical Industry Council, CEFIC, a továbbiakban: panaszos) által a teljes uniós gyártás 100 %-át képviselő gyártók nevében benyújtott panaszt követően indították meg. |
| --- | --- |

(2)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eljárást az Európai Vegyipari Tanács (European Chemical Industry Council, CEFIC, a továbbiakban: panaszos) által a teljes uniós gyártás 100 %-át képviselő gyártók nevében benyújtott panaszt követően indították meg.

| (3) | Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésének megfelelően a dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákat illetően a Bizottság a 2005. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozó adatokat elemezte. |
| --- | --- |

(3)

Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésének megfelelően a dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákat illetően a Bizottság a 2005. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozó adatokat elemezte.

1.2.   Az eljárás további menete

| (4) | Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta a végleges megállapításaihoz szükségesnek tartott információk összegyűjtését és ellenőrzését. E célból ellenőrző látogatásokra került sor az alábbi vállalatoknál:

  Uniós gyártók:







  — | Roquette GmbH, Németország, |
| --- | --- | --- |

(4)

Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta a végleges megállapításaihoz szükségesnek tartott információk összegyűjtését és ellenőrzését. E célból ellenőrző látogatásokra került sor az alábbi vállalatoknál:

Uniós gyártók:

—

Roquette GmbH, Németország,

| — | Roquette UK, Egyesült Királyság. |
| --- | --- |

—

Roquette UK, Egyesült Királyság.

| (5) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából származó száraz nátrium-glükonát behozatalára végleges dömpingellenes intézkedések elrendelését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését szándékozták javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat. |
| --- | --- |

(5)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából származó száraz nátrium-glükonát behozatalára végleges dömpingellenes intézkedések elrendelését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését szándékozták javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat.

| (6) | Figyelembe vették az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételeket, és adott esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(6)

Figyelembe vették az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételeket, és adott esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (7) | Az érintett termékre vagy a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (14)–(17) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(7)

Az érintett termékre vagy a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (14)–(17) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

3.   DÖMPING

3.1.   Piacgazdasági elbánás

| (8) | Az uniós gazdasági ágazat megismételte fenntartásait a kínai exportáló gyártónak, a Shandong Kaison Biochemicalnak biztosított piacgazdasági elbánást illetően, azonban nem szolgáltatott álláspontját alátámasztó új információkat. |
| --- | --- |

(8)

Az uniós gazdasági ágazat megismételte fenntartásait a kínai exportáló gyártónak, a Shandong Kaison Biochemicalnak biztosított piacgazdasági elbánást illetően, azonban nem szolgáltatott álláspontját alátámasztó új információkat.

| (9) | Az uniós gazdasági ágazat ezenkívül azt állította – bizonyítékok benyújtása nélkül –, hogy Kínában a száraz nátrium-glükonát gyártásához használt nyersanyagok héamentesek voltak, és a vevő 13–17 %-os „virtuálishéa”-visszatérítést kaphatott vásárlásai után. Ezzel kapcsolatban megállapításra került, hogy a száraz nátrium-glükonát gyártásához szükséges nyersanyagot (kukoricamagból nyert keményítőt, corn starch) több olyan ipari beszállítótól vásárolták, melyek a kukoricát (mezőgazdasági termék) kukoricakeményítővé dolgozzák fel. Ezenkívül megvizsgálták a kukoricakeményítő árát a világ legfontosabb régióiban, és nem találtak arra utaló jelet, hogy a kukoricakeményítő kínai felhasználói kedvező áron jutottak hozzá a termékhez. Emellett a kukoricakeményítő vásárlását igazoló több számlát is leellenőriztek, és azok mindegyike tartalmazott héá-t. Nem volt továbbá bizonyíték arra, hogy „virtuális héát” térítettek vissza a vásárlások után. Emiatt ezeket az állításokat elutasították. |
| --- | --- |

(9)

Az uniós gazdasági ágazat ezenkívül azt állította – bizonyítékok benyújtása nélkül –, hogy Kínában a száraz nátrium-glükonát gyártásához használt nyersanyagok héamentesek voltak, és a vevő 13–17 %-os „virtuálishéa”-visszatérítést kaphatott vásárlásai után. Ezzel kapcsolatban megállapításra került, hogy a száraz nátrium-glükonát gyártásához szükséges nyersanyagot (kukoricamagból nyert keményítőt, corn starch) több olyan ipari beszállítótól vásárolták, melyek a kukoricát (mezőgazdasági termék) kukoricakeményítővé dolgozzák fel. Ezenkívül megvizsgálták a kukoricakeményítő árát a világ legfontosabb régióiban, és nem találtak arra utaló jelet, hogy a kukoricakeményítő kínai felhasználói kedvező áron jutottak hozzá a termékhez. Emellett a kukoricakeményítő vásárlását igazoló több számlát is leellenőriztek, és azok mindegyike tartalmazott héá-t. Nem volt továbbá bizonyíték arra, hogy „virtuális héát” térítettek vissza a vásárlások után. Emiatt ezeket az állításokat elutasították.

| (10) | A piacgazdasági elbánásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (18)–(21) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(10)

A piacgazdasági elbánásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (18)–(21) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

3.2.   Egyéni elbánás

| (11) | Az egyéni elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (22)–(25) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(11)

Az egyéni elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (22)–(25) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

3.3.   Rendes érték

3.3.1.   Analóg ország

| (12) | Az analóg országra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26)–(32) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(12)

Az analóg országra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26)–(32) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

3.3.2.   A rendes érték meghatározásához alkalmazott módszer

3.3.2.1.   A piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében

| (13) | Pontosítani kell, hogy az ideiglenes rendelet (33)–(38) preambulumbekezdésében ismertetett módszer alkalmazásának eredményeképpen a rendes érték alapjául nem az említett rendelet (39) preambulumbekezdésében említett összes ügylet tényleges belföldi ára szolgált, hanem csak a nyereséges értékesítések, mivel a nyereséges értékesítések volumene a teljes értékesítési volumen legfeljebb 80 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(13)

Pontosítani kell, hogy az ideiglenes rendelet (33)–(38) preambulumbekezdésében ismertetett módszer alkalmazásának eredményeképpen a rendes érték alapjául nem az említett rendelet (39) preambulumbekezdésében említett összes ügylet tényleges belföldi ára szolgált, hanem csak a nyereséges értékesítések, mivel a nyereséges értékesítések volumene a teljes értékesítési volumen legfeljebb 80 %-át tette ki.

| (14) | A piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében a rendes érték meghatározásához alkalmazott módszerre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (33)–(38) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(14)

A piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében a rendes érték meghatározásához alkalmazott módszerre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (33)–(38) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

3.3.2.2.   Az egyéni elbánásban részesülő vállalat esetében

| (15) | Az egyéni elbánásban részesülő vállalat esetében a rendes érték kiszámításához alkalmazott módszerre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (40) és (41) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(15)

Az egyéni elbánásban részesülő vállalat esetében a rendes érték kiszámításához alkalmazott módszerre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (40) és (41) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

3.4.   Exportár

| (16) | Az exportár meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(16)

Az exportár meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

3.5.   Összehasonlítás

| (17) | A rendes érték és az exportár összehasonlítására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (43) és (44) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(17)

A rendes érték és az exportár összehasonlítására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (43) és (44) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

3.6.   Dömpingkülönbözetek

| (18) | A dömpingkülönbözetekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (45)–(50) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(18)

A dömpingkülönbözetekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (45)–(50) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

| (19) | A végleges dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékában kifejezve a következő:

  1.   táblázat







  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd | 51,1 % |
| Minden más vállalat | 79,2 % |

(19)

A végleges dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékában kifejezve a következő:

1.   táblázat

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

51,1 %

Minden más vállalat

79,2 %

4.   A KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

| (20) | Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51)–(53) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(20)

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51)–(53) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

4.2.   Uniós felhasználás

| (21) | Az uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (54)–(55) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(21)

Az uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (54)–(55) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

4.3.   Kínából az Unióba irányuló behozatal

| (22) | Meg kell jegyezni, hogy e rendelet (34) preambulumbekezdése szerint az ideiglenes intézkedések bevezetését követően kismértékben módosították az uniós gazdasági ágazat eladási értékét. Ez azonban nem befolyásolta az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésében említett áralákínálási különbözeteket. Emiatt az ideiglenes rendelet (56)–(59) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(22)

Meg kell jegyezni, hogy e rendelet (34) preambulumbekezdése szerint az ideiglenes intézkedések bevezetését követően kismértékben módosították az uniós gazdasági ágazat eladási értékét. Ez azonban nem befolyásolta az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésében említett áralákínálási különbözeteket. Emiatt az ideiglenes rendelet (56)–(59) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (23) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik kínai exportáló gyártó vitatta az ideiglenes megállapításokat, azt állítva, hogy a legfontosabb kármutatók közül egyesek kedvezően alakultak 2008 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(23)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik kínai exportáló gyártó vitatta az ideiglenes megállapításokat, azt állítva, hogy a legfontosabb kármutatók közül egyesek kedvezően alakultak 2008 és a vizsgálati időszak között.

| (24) | Mindenekelőtt megjegyzendő, hogy míg egyes kármutatók (pl. gyártás volumene, piaci részesedés és beruházások) kismértékű javulást mutattak 2008 és a vizsgálati időszak között, más mutatók (pl. értékesítések volumene, árak és jövedelmezőség) kedvezőtlenül alakultak. Ebben a vonatkozásban megjegyzendő, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a kármutatók egyikének vagy többnek a fennállása sem ad szükségszerűen döntő útmutatást annak vizsgálatához, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e. |
| --- | --- |

(24)

Mindenekelőtt megjegyzendő, hogy míg egyes kármutatók (pl. gyártás volumene, piaci részesedés és beruházások) kismértékű javulást mutattak 2008 és a vizsgálati időszak között, más mutatók (pl. értékesítések volumene, árak és jövedelmezőség) kedvezőtlenül alakultak. Ebben a vonatkozásban megjegyzendő, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a kármutatók egyikének vagy többnek a fennállása sem ad szükségszerűen döntő útmutatást annak vizsgálatához, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e.

| (25) | Ezenkívül a figyelembe vett időszak a 2005 és a vizsgálati időszak vége közötti időtartamra terjed ki. Ebben az időszakban a legtöbb kármutató egyértelműen negatívan alakult, ami a vizsgálati időszak alatt jelentős kárt eredményezett. Egyes kármutatók kismértékű javulása ezen időszak utolsó évében nem ingatta meg a jelentős kárra vonatkozó megállapítást. |
| --- | --- |

(25)

Ezenkívül a figyelembe vett időszak a 2005 és a vizsgálati időszak vége közötti időtartamra terjed ki. Ebben az időszakban a legtöbb kármutató egyértelműen negatívan alakult, ami a vizsgálati időszak alatt jelentős kárt eredményezett. Egyes kármutatók kismértékű javulása ezen időszak utolsó évében nem ingatta meg a jelentős kárra vonatkozó megállapítást.

| (26) | Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően az uniós gazdasági ágazat két másik értékesítési ágának kérdőívre adott válaszait a telephelyeiken leellenőrizték a fenti (4) preambulumbekezdésben említettek szerint. |
| --- | --- |

(26)

Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően az uniós gazdasági ágazat két másik értékesítési ágának kérdőívre adott válaszait a telephelyeiken leellenőrizték a fenti (4) preambulumbekezdésben említettek szerint.

| (27) | Ezen ellenőrzések eredményeképpen a belföldi piac teljes eladási értékét és az előállítási költséget kismértékben kiigazították. A jövedelmezőségi számadatot ennek megfelelően szintén módosították kismértékben. E változások azonban nem voltak hatással az ideiglenes rendelet (66) és (68) preambulumbekezdésében, valamint 5. és 7. táblázatában ideiglenesen megállapított árak és jövedelmezőség tendenciáira és indexeire. |
| --- | --- |

(27)

Ezen ellenőrzések eredményeképpen a belföldi piac teljes eladási értékét és az előállítási költséget kismértékben kiigazították. A jövedelmezőségi számadatot ennek megfelelően szintén módosították kismértékben. E változások azonban nem voltak hatással az ideiglenes rendelet (66) és (68) preambulumbekezdésében, valamint 5. és 7. táblázatában ideiglenesen megállapított árak és jövedelmezőség tendenciáira és indexeire.

| (28) | Ennélfogva az ideiglenes szakaszban megfogalmazott következtetések, melyek szerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében, megerősítést nyernek. Az ideiglenes rendelet (60)–(79) preambulumbekezdése ezúton szintén megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(28)

Ennélfogva az ideiglenes szakaszban megfogalmazott következtetések, melyek szerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében, megerősítést nyernek. Az ideiglenes rendelet (60)–(79) preambulumbekezdése ezúton szintén megerősítést nyer.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (29) | Az okozati összefüggésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (80)–(96) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(29)

Az okozati összefüggésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (80)–(96) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

6.   UNIÓS ÉRDEK

| (30) | Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy a költségnövekedés nem hárítható át könnyen a végső felhasználókra, ezért a vámok jelentősen befolyásolják majd a jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(30)

Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy a költségnövekedés nem hárítható át könnyen a végső felhasználókra, ezért a vámok jelentősen befolyásolják majd a jövedelmezőségét.

| (31) | A vizsgálat azonban rámutatott, hogy ez a felhasználó összességében és termékei széles választéka tekintetében magas haszonkulcsot ért el. Az e felhasználó által gyártott legtöbb termék esetében megállapították, hogy a várt költségnövekedés nem volt jelentős amiatt, hogy a száraz nátrium-glükonát a teljes előállítási költségnek csupán kis részét tette ki, és úgy tekintették, hogy összességében a várt költségnövekedés beépíthető anélkül, hogy jelentősen befolyásolná az összjövedelmezőséget. A szóban forgó felhasználó nem nyújtott be további bizonyítékot vagy információt állításának alátámasztására. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(31)

A vizsgálat azonban rámutatott, hogy ez a felhasználó összességében és termékei széles választéka tekintetében magas haszonkulcsot ért el. Az e felhasználó által gyártott legtöbb termék esetében megállapították, hogy a várt költségnövekedés nem volt jelentős amiatt, hogy a száraz nátrium-glükonát a teljes előállítási költségnek csupán kis részét tette ki, és úgy tekintették, hogy összességében a várt költségnövekedés beépíthető anélkül, hogy jelentősen befolyásolná az összjövedelmezőséget. A szóban forgó felhasználó nem nyújtott be további bizonyítékot vagy információt állításának alátámasztására. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.

| (32) | Az uniós érdekre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97)–(107) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(32)

Az uniós érdekre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97)–(107) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

7.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (33) | A kárt nem okozó végleges ár meghatározásához az ideiglenes rendelet (111)–(113) preambulumbekezdésében bemutatott módszert használták. |
| --- | --- |

(33)

A kárt nem okozó végleges ár meghatározásához az ideiglenes rendelet (111)–(113) preambulumbekezdésében bemutatott módszert használták.

| (34) | Mindazonáltal a fenti (27) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós gazdasági ágazat kiegészítő adatainak ellenőrzése nyomán a teljes belföldi eladási értéket, az előállítási összköltséget és a jövedelmezőséget kismértékben kiigazították. |
| --- | --- |

(34)

Mindazonáltal a fenti (27) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós gazdasági ágazat kiegészítő adatainak ellenőrzése nyomán a teljes belföldi eladási értéket, az előállítási összköltséget és a jövedelmezőséget kismértékben kiigazították.

| (35) | Egyéb olyan észrevételek hiányában, melyek a kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó következtetést megváltoztatnák, az ideiglenes rendelet (108)–(113) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. |
| --- | --- |

(35)

Egyéb olyan észrevételek hiányában, melyek a kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó következtetést megváltoztatnák, az ideiglenes rendelet (108)–(113) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.

7.2.   Végleges intézkedések

| (36) | A fentiek alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésének megfelelően a Kínából származó száraz nátrium-glükonát behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve, az alacsonyabb vám szabályával összhangban. |
| --- | --- |

(36)

A fentiek alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésének megfelelően a Kínából származó száraz nátrium-glükonát behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve, az alacsonyabb vám szabályával összhangban.

| (37) | A javasolt végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

  2.   táblázat









  Név | Kárkülönbözet | Dömpingkülönbözet | Végleges vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co Ltd, Wulian County, Rizhao City | 29,7 % | 5,6 % | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co Ltd, Jiaonan City | 27,1 % | 51,1 % | 27,1 % |
| Minden más vállalat | 53,2 % | 79,2 % | 53,2 % |

(37)

A javasolt végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

2.   táblázat

Név

Kárkülönbözet

Dömpingkülönbözet

Végleges vám

Shandong Kaison Biochemical Co Ltd, Wulian County, Rizhao City

29,7 %

5,6 %

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co Ltd, Jiaonan City

27,1 %

51,1 %

27,1 %

Minden más vállalat

53,2 %

79,2 %

53,2 %

| (38) | Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a szóban forgó vizsgálat megállapításai alapján állapították meg. Így ezek a vámok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett bármely más vállalat – beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre nem biztosíthatók ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(38)

Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a szóban forgó vizsgálat megállapításai alapján állapították meg. Így ezek a vámok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett bármely más vállalat – beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre nem biztosíthatók ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.

| (39) | Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (3) kell haladéktalanul benyújtani, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával. |
| --- | --- |

(39)

Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (3) kell haladéktalanul benyújtani, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.

| (40) | A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(40)

A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

7.3.   Az ideiglenes vámok végleges beszedése

| (41) | A megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára való tekintettel és az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjére figyelemmel szükségesnek tartják, hogy az ideiglenes rendelet által kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegek végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni. |
| --- | --- |

(41)

A megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára való tekintettel és az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjére figyelemmel szükségesnek tartják, hogy az ideiglenes rendelet által kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegek végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni.

7.4.   Különleges ellenőrzés

| (42) | Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának – a vámtételek közötti jelentős különbségek miatti – veszélyét minimalizálni lehessen, különleges intézkedésekre van szükség jelen esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására. E különleges intézkedések az alábbiakat foglalják magukban. |
| --- | --- |

(42)

Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának – a vámtételek közötti jelentős különbségek miatti – veszélyét minimalizálni lehessen, különleges intézkedésekre van szükség jelen esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására. E különleges intézkedések az alábbiakat foglalják magukban.

| (43) | Az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik. |
| --- | --- |

(43)

Az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.

| (44) | Ha az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok exportvolumene jelentősen megnő az érintett intézkedések bevezetését követően, akkor ez a mennyiségi növekedés önmagában a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésének megfelelően. Ilyen esetekben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, az intézkedések kijátszásának feltárására irányuló vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálatnak többek között az lehet a tárgya, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére, és ebből következően egy országos vám kivetésére, |
| --- | --- |

(44)

Ha az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok exportvolumene jelentősen megnő az érintett intézkedések bevezetését követően, akkor ez a mennyiségi növekedés önmagában a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésének megfelelően. Ilyen esetekben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, az intézkedések kijátszásának feltárására irányuló vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálatnak többek között az lehet a tárgya, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére, és ebből következően egy országos vám kivetésére,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A jelenleg az ex 2918 16 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918160010) alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó, a 0023277-9 vámuniós és statisztikai számmal (CUS) és az 527-07-1 CAS (Chemical Abstracts Service) regisztrációs számmal ellátott száraz nátrium-glükonát behozatalára ezúton végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vámtétel (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, Wulian County, Rizhao City | 5,6 | A972 |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd, Jiaonan City | 27,1 | A973 |
| Minden más vállalat | 53,2 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vámtétel (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, Wulian County, Rizhao City

5,6

A972

Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd, Jiaonan City

27,1

A973

Minden más vállalat

53,2

A999

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának az a feltétele, hogy a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla kerüljön bemutatásra a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben nem nyújtanak be ilyen számlát, akkor a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A jelenleg az ex 2918 16 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918160010) alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó, a 0023277-9 vámuniós és statisztikai számmal (CUS), valamint az 527-07-1 CAS (Chemical Abstracts Service) regisztrációs számmal ellátott száraz nátrium-glükonát behozatalára a 377/2010/EU rendeletnek megfelelően kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegeket az 1. cikk szerint kivetett végleges vám mértékének megfelelően véglegesen be kell szedni. A biztosított összegek végleges dömpingellenes vám feletti részét el kell engedni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2010. október 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. VANACKERE

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 111., 2010.5.4., 5. o.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt nyilatkozatot, az alábbi formában:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

| 2. | Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) száraz nátrium-glükonátot a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok és a valóságnak megfelelnek.” |
| --- | --- |

2.

Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) száraz nátrium-glükonátot a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok és a valóságnak megfelelnek.”

| 3. | Dátum és aláírás |
| --- | --- |

3.

Dátum és aláírás

---

| 28.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 282/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 282/29

---

A BIZOTTSÁG 966/2010/EU RENDELETE

(2010. október 27.)

a 91/2009/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott, Malajziából származóként vagy nem ilyenként bejelentett vas vagy acél kötőelemek behozatala révén történő lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatalok nyilvántartásba-vételi kötelezettségének előírásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére, 14. cikke (3) bekezdésére és 14. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság úgy határozott, hogy az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően, saját kezdeményezésére vizsgálatot indít a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszását illetően. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság úgy határozott, hogy az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően, saját kezdeményezésére vizsgálatot indít a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszását illetően.

A.   TERMÉK

| (2) | A lehetséges kijátszásban érintett termék a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek. |
| --- | --- |

(2)

A lehetséges kijátszásban érintett termék a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek.

| (3) | A vizsgált termék megegyezik az előző preambulumbekezdésben említettel, azonban – tekintet nélkül a malajziai származásra – Malajziában adták fel, és jelenleg az érintett termékkel megegyező KN-kód alá tartozik. |
| --- | --- |

(3)

A vizsgált termék megegyezik az előző preambulumbekezdésben említettel, azonban – tekintet nélkül a malajziai származásra – Malajziában adták fel, és jelenleg az érintett termékkel megegyező KN-kód alá tartozik.

B.   A MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

| (4) | A jelenleg hatályos és esetlegesen kijátszott intézkedések a 91/2009/EK tanácsi rendeletben (2) meghatározott dömpingellenes intézkedések. |
| --- | --- |

(4)

A jelenleg hatályos és esetlegesen kijátszott intézkedések a 91/2009/EK tanácsi rendeletben (2) meghatározott dömpingellenes intézkedések.

C.   INDOKOK

| (5) | A Bizottságnak elegendő első látásra elégségesnek tűnő (prima facie) bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy az érintett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket Malajziában történő átszállítás útján kijátsszák. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak elegendő első látásra elégségesnek tűnő (prima facie) bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy az érintett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket Malajziában történő átszállítás útján kijátsszák.

| (6) | A Bizottság rendelkezésére álló prima facie bizonyíték a következő: |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság rendelkezésére álló prima facie bizonyíték a következő:

| (7) | Az érintett termékre vonatkozó intézkedések bevezetését követően a Kínai Népköztársaságból és Malajziából származó kivitelt magában foglaló kereskedelem szerkezete jelentős mértékben megváltozott, amire nincs más elegendő és ésszerű ok vagy indok, mint a vámok kivetése. |
| --- | --- |

(7)

Az érintett termékre vonatkozó intézkedések bevezetését követően a Kínai Népköztársaságból és Malajziából származó kivitelt magában foglaló kereskedelem szerkezete jelentős mértékben megváltozott, amire nincs más elegendő és ésszerű ok vagy indok, mint a vámok kivetése.

| (8) | Úgy tűnik, hogy a kereskedelem szerkezetében végbement változás a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek Malajziában történő átszállításából ered. |
| --- | --- |

(8)

Úgy tűnik, hogy a kereskedelem szerkezetében végbement változás a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek Malajziában történő átszállításából ered.

| (9) | Továbbá a bizonyíték rámutat arra a tényre, hogy az érintett termékre bevezetett meglévő dömpingellenes intézkedések jótékony hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Úgy tűnik, hogy az érintett termék behozatalát a vizsgált termék jelentős mennyiségű behozatala váltotta fel. Elegendő bizonyíték van továbbá arra, hogy ez a megnövekedett behozatal olyan árakon történik, amelyek jóval alacsonyabbak a meglévő intézkedésekhez vezető vizsgálat során megállapított, kárt nem okozó árnál. |
| --- | --- |

(9)

Továbbá a bizonyíték rámutat arra a tényre, hogy az érintett termékre bevezetett meglévő dömpingellenes intézkedések jótékony hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Úgy tűnik, hogy az érintett termék behozatalát a vizsgált termék jelentős mennyiségű behozatala váltotta fel. Elegendő bizonyíték van továbbá arra, hogy ez a megnövekedett behozatal olyan árakon történik, amelyek jóval alacsonyabbak a meglévő intézkedésekhez vezető vizsgálat során megállapított, kárt nem okozó árnál.

| (10) | Végezetül a Bizottságnak elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy a vizsgált termék ára az érintett termékre korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömpingár. |
| --- | --- |

(10)

Végezetül a Bizottságnak elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy a vizsgált termék ára az érintett termékre korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömpingár.

| (11) | Amennyiben a vizsgálat a Malajziában történő átszállításon kívül az alaprendelet 13. cikkének hatálya alá tartozó egyéb kijátszást is megállapít, akkor a vizsgálat e gyakorlatokra is kiterjedhet. |
| --- | --- |

(11)

Amennyiben a vizsgálat a Malajziában történő átszállításon kívül az alaprendelet 13. cikkének hatálya alá tartozó egyéb kijátszást is megállapít, akkor a vizsgálat e gyakorlatokra is kiterjedhet.

D.   ELJÁRÁS

| (12) | A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 13. cikke szerinti vizsgálat indokoltságának alátámasztásához, továbbá ahhoz, hogy – tekintet nélkül a Malajziából származóként való bejelentésre – elrendeljék a vizsgált termék behozatalának az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő nyilvántartásba vételét. |
| --- | --- |

(12)

A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 13. cikke szerinti vizsgálat indokoltságának alátámasztásához, továbbá ahhoz, hogy – tekintet nélkül a Malajziából származóként való bejelentésre – elrendeljék a vizsgált termék behozatalának az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő nyilvántartásba vételét.

a)   Kérdőívek

| (13) | A vizsgálat elvégzéséhez szükséges információk bekérése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következők számára: a malajziai ismert exportőrök/gyártók és ezek ismert szervezetei, a kínai ismert exportőrök/gyártók és ezek ismert szervezetei, az unióbeli ismert importőrök és ezek ismert szervezetei, valamint a Kínai Népköztársaság és Malajzia hatóságai. Információkat adott esetben az Unió gazdasági ágazatától is be lehet kérni. |
| --- | --- |

(13)

A vizsgálat elvégzéséhez szükséges információk bekérése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következők számára: a malajziai ismert exportőrök/gyártók és ezek ismert szervezetei, a kínai ismert exportőrök/gyártók és ezek ismert szervezetei, az unióbeli ismert importőrök és ezek ismert szervezetei, valamint a Kínai Népköztársaság és Malajzia hatóságai. Információkat adott esetben az Unió gazdasági ágazatától is be lehet kérni.

| (14) | Valamennyi érdekelt félnek haladéktalanul, de legkésőbb az e rendelet 3. cikkében meghatározott határidőn belül fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal, és kérdőívet kell igényelnie az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül, ugyanis az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidő valamennyi érdekelt félre érvényes. |
| --- | --- |

(14)

Valamennyi érdekelt félnek haladéktalanul, de legkésőbb az e rendelet 3. cikkében meghatározott határidőn belül fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal, és kérdőívet kell igényelnie az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül, ugyanis az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidő valamennyi érdekelt félre érvényes.

| (15) | A Kínai Népköztársaság és Malajzia hatóságait értesítik a vizsgálat megindításáról. |
| --- | --- |

(15)

A Kínai Népköztársaság és Malajzia hatóságait értesítik a vizsgálat megindításáról.

b)   Információgyűjtés és meghallgatások

| (16) | Az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgált termék behozatala mentesíthető a nyilvántartásba vétel vagy az intézkedések alól, amennyiben az áru behozatala nem minősül kijátszásnak. |
| --- | --- |

(16)

Az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgált termék behozatala mentesíthető a nyilvántartásba vétel vagy az intézkedések alól, amennyiben az áru behozatala nem minősül kijátszásnak.

| (17) | Mivel a lehetséges kijátszás az Unión kívül történik, mentességet lehet biztosítani az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése alapján az egyes vas vagy acél kötőelemek azon malajziai gyártói számára, akik bizonyítani tudják, hogy az intézkedések (3) hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval sem állnak kapcsolatban (4), és akikről bebizonyosodik, hogy nem vettek részt az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott kijátszásokban. Ha egy gyártó mentességet kíván szerezni, akkor bizonyítékokkal megfelelően alátámasztott kérelmet kell benyújtania az e rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(17)

Mivel a lehetséges kijátszás az Unión kívül történik, mentességet lehet biztosítani az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése alapján az egyes vas vagy acél kötőelemek azon malajziai gyártói számára, akik bizonyítani tudják, hogy az intézkedések (3) hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval sem állnak kapcsolatban (4), és akikről bebizonyosodik, hogy nem vettek részt az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott kijátszásokban. Ha egy gyártó mentességet kíván szerezni, akkor bizonyítékokkal megfelelően alátámasztott kérelmet kell benyújtania az e rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül.

E.   NYILVÁNTARTÁS

| (18) | Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vizsgált termék behozatalát nyilvántartásba kell venni annak biztosítása érdekében, hogy amennyiben a vizsgálat a kijátszás tényét alátámasztja, az ilyen, Malajziában feladott behozatalok nyilvántartásba vételének napjától visszamenőlegesen lehessen a megfelelő mértékű dömpingellenes vámot kivetni. |
| --- | --- |

(18)

Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vizsgált termék behozatalát nyilvántartásba kell venni annak biztosítása érdekében, hogy amennyiben a vizsgálat a kijátszás tényét alátámasztja, az ilyen, Malajziában feladott behozatalok nyilvántartásba vételének napjától visszamenőlegesen lehessen a megfelelő mértékű dömpingellenes vámot kivetni.

F.   HATÁRIDŐK

| (19) | A megfelelő ügyvitel érdekében határidőket kell megállapítani, amelyeken belül:






  — | az érdekelt felek jelentkezhetnek a Bizottságnál, álláspontjukat írásban kifejthetik, és benyújthatják kitöltött kérdőíveiket vagy bármely más információt, amelyet figyelembe kell venni a vizsgálat során, |
| --- | --- | --- |

(19)

A megfelelő ügyvitel érdekében határidőket kell megállapítani, amelyeken belül:

—

az érdekelt felek jelentkezhetnek a Bizottságnál, álláspontjukat írásban kifejthetik, és benyújthatják kitöltött kérdőíveiket vagy bármely más információt, amelyet figyelembe kell venni a vizsgálat során,

| — | a malajziai gyártók kérelmezhetik a behozatal nyilvántartásba vétele vagy az intézkedések hatálya alóli mentességet, |
| --- | --- |

—

a malajziai gyártók kérelmezhetik a behozatal nyilvántartásba vétele vagy az intézkedések hatálya alóli mentességet,

| — | az érdekelt felek írásban kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

—

az érdekelt felek írásban kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat.

| (20) | Figyelembe kell venni, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többségének gyakorlása attól függ, hogy a felek az e rendelet 3. cikkében említett határidőn belül jelentkeznek-e. |
| --- | --- |

(20)

Figyelembe kell venni, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többségének gyakorlása attól függ, hogy a felek az e rendelet 3. cikkében említett határidőn belül jelentkeznek-e.

G.   AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS HIÁNYA

| (21) | Abban az esetben, ha az érdekelt felek bármelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy a határidőn belül nem szolgáltat információkat, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők. |
| --- | --- |

(21)

Abban az esetben, ha az érdekelt felek bármelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy a határidőn belül nem szolgáltat információkat, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők.

| (22) | Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és így a megállapításokat az alaprendelet 18. cikkével összhangban rendelkezésre álló tényekre alapozzák, előfordulhat, hogy az érdekelt fél számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mint abban az esetben, ha együttműködött volna. |
| --- | --- |

(22)

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és így a megállapításokat az alaprendelet 18. cikkével összhangban rendelkezésre álló tényekre alapozzák, előfordulhat, hogy az érdekelt fél számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mint abban az esetben, ha együttműködött volna.

H.   A VIZSGÁLAT ÜTEMTERVE

| (23) | A vizsgálat az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított kilenc hónapon belül lezárul. |
| --- | --- |

(23)

A vizsgálat az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított kilenc hónapon belül lezárul.

I.   SZEMÉLYES ADATOK FELDOLGOZÁSA

| (24) | A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően fogja kezelni. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően fogja kezelni.

J.   MEGHALLGATÓ TISZTVISELŐ

| (25) | A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az érdekeik védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. További tájékoztatás és a megfelelő elérhetőségek megtalálhatók a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalának a meghallgató tisztviselőre vonatkozó részein (http://ec.europa.eu/trade), |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az érdekeik védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. További tájékoztatás és a megfelelő elérhetőségek megtalálhatók a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalának a meghallgató tisztviselőre vonatkozó részein (http://ec.europa.eu/trade),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően vizsgálat indul annak megállapítására, hogy a jelenleg az ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód (TARIC-kód: 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149991, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 és 7318220095) alá besorolt, Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatala – tekintet nélkül azok Malajziából származóként való bejelentésére – kijátssza-e a 91/2009/EK rendeletben meghatározott intézkedéseket.

2. cikk

Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság utasítja a vámhatóságokat az e rendelet 1. cikkében meghatározott termék Unióba történő behozatalának nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére.

A nyilvántartásba vétel az e rendelet hatálybalépésének napját követő kilenc hónap elteltével hatályát veszti.

A Bizottság rendelet útján arra utasíthatja a vámhatóságokat, hogy többé ne vegyék nyilvántartásba az olyan gyártók által előállított termékeknek az Unió területére való behozatalait, amelyek kérelmezték a nyilvántartásba vétel alóli mentességüket, és amelyekről bebizonyosodott, hogy teljesítik a mentesítéshez szükséges feltételeket.

3. cikk

A kérdőíveket a Bizottságtól kell igényelni az e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 15 napon belül.

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 37 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, írásban ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat.

Azoknak a malajziai gyártóknak, akik mentességet kérnek a behozatal nyilvántartásba vétele vagy az intézkedések hatálya alól, a bizonyítékokkal kellően alátámasztott kérelmet kell benyújtaniuk ugyanezen 37 napos határidőn belül.

Az érdekelt felek ugyanezen 37 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.

Bármely információt, meghallgatásra vagy kérdőív megküldésére vonatkozó kérelmet, valamint a behozatal nyilvántartásba vétele vagy az intézkedések hatálya alóli mentességre vonatkozó bármely kérelmet az érdekelt fél nevét, címét, e-mail címét, telefon- és faxszámát feltüntetve, írásban kell benyújtani (elektronikus formában történő benyújtásra csak erre vonatkozó kifejezett rendelkezés esetén van lehetőség). Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát, beleértve az e rendeletben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket, a „Limited” (6) (Korlátozott hozzáférés) felirattal kell jelölni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet a „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel (Brüsszel) |
| BELGIQUE/BELGIË (BELGIUM) |
| Fax +32 22978486 |
| E-mail: TRADE-AD-FASTENERS-MALAYSIA@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel (Brüsszel)

BELGIQUE/BELGIË (BELGIUM)

Fax +32 22978486

E-mail: TRADE-AD-FASTENERS-MALAYSIA@ec.europa.eu

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 29., 2009.1.31., 1. o.

2

(3)  Még ha a gyártók a fenti értelemben kapcsolatban állnak is olyan cégekkel, amelyek a meglévő, a Kínai Népköztársaságból származó behozatalokra vonatkozó intézkedések (az eredeti dömpingellenes intézkedések) hatálya alá tartoznak, mentesség mégis adható, ha nem lehet bizonyítani, hogy az eredeti intézkedések hatálya alá tartozó cégekkel fenntartott kapcsolatot az eredeti intézkedések kijátszására hozták létre vagy használták.

3

(4)  A Közösségi Vámkódex végrehajtásáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet 143. cikke értelmében a személyek kizárólag abban az esetben tekinthetők egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásainak tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) bármely személy közvetve vagy közvetlenül tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy egyéb részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) közvetve vagy közvetlenül együtt ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai. A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha az alábbi rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség; ii. szülő és gyermek; iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér); iv. nagyszülő és unoka; v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg; vi. após vagy anyós és vő vagy meny; vii. sógor és sógornő (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.). Ebben az összefüggésben „személy” lehet bármely természetes vagy jogi személy.

4

(5)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

5

(6)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentumnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelmet kell biztosítani. A dokumentum az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerinti bizalmas dokumentumnak minősül.

6

---

| 28.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 282/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 282/33

---

A BIZOTTSÁG 967/2010/EU RENDELETE

(2010. október 27.)

a vaj pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárás megindításáról szóló 446/2010/EU rendeletben rögzített értékesítés lezárásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 43. cikke j) pontjára, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A 446/2010/EU bizottsági rendelet (2) a 2009. október 1-jét megelőzően betárolt vajra vonatkozóan pályázati eljárás útján történő értékesítés megindításáról rendelkezett az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termékek állami intervenció keretében történő felvásárlása és értékesítése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. december 11-i 1272/2009/EU bizottsági rendeletnek (3) megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

A 446/2010/EU bizottsági rendelet (2) a 2009. október 1-jét megelőzően betárolt vajra vonatkozóan pályázati eljárás útján történő értékesítés megindításáról rendelkezett az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termékek állami intervenció keretében történő felvásárlása és értékesítése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. december 11-i 1272/2009/EU bizottsági rendeletnek (3) megfelelően.

| (2) | Tekintettel a vajpiacon fennálló jelenlegi helyzetre és különösen az intervenciós vajkészletek helyzetére, valamint arra a tényre, hogy bizonyos mennyiségű vajat készleten tartanak az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás céljára létrehozott program keretein belül, helyénvaló a 446/2010/EU rendelet által megindított értékesítést lezárni. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel a vajpiacon fennálló jelenlegi helyzetre és különösen az intervenciós vajkészletek helyzetére, valamint arra a tényre, hogy bizonyos mennyiségű vajat készleten tartanak az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás céljára létrehozott program keretein belül, helyénvaló a 446/2010/EU rendelet által megindított értékesítést lezárni.

| (3) | A piac felé történő gyors reagálás és az intézkedés hatékony kezelésének biztosítása érdekében indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(3)

A piac felé történő gyors reagálás és az intézkedés hatékony kezelésének biztosítása érdekében indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A vaj pályázat útján történő, a 446/2010/EU rendelet 1. cikke által megindított értékesítése lezárásra kerül.

A tagállamok intervenciós hivatalaihoz 2010. október 19-én (brüsszeli idő szerint) 11.00 óra után beérkező ajánlatok elutasításra kerülnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 27-én

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOŞ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 126., 2010.5.22., 17. o.

2

(3)  HL L 349., 2009.12.29., 1. o.

3

---

| 28.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 282/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 282/34

---

A BIZOTTSÁG 968/2010/EU RENDELETE

(2010. október 27.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. október 28-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 27-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 79,4 |
| MK | 64,0 |
| XS | 73,2 |
| ZZ | 72,2 |
| 0707 00 05 | TR | 140,5 |
| ZZ | 140,5 |
| 0709 90 70 | TR | 130,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0805 50 10 | AR | 68,3 |
| BR | 68,9 |
| CL | 74,1 |
| TR | 89,4 |
| UY | 61,0 |
| ZA | 70,0 |
| ZZ | 72,0 |
| 0806 10 10 | BR | 210,3 |
| TR | 131,5 |
| US | 155,2 |
| ZA | 64,2 |
| ZZ | 140,3 |
| 0808 10 80 | AR | 77,5 |
| CL | 110,6 |
| CN | 89,6 |
| NZ | 101,1 |
| ZA | 75,9 |
| ZZ | 90,9 |
| 0808 20 50 | CN | 67,5 |
| ZZ | 67,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

79,4

MK

64,0

XS

73,2

ZZ

72,2

0707 00 05

TR

140,5

ZZ

140,5

0709 90 70

TR

130,3

ZZ

130,3

0805 50 10

AR

68,3

BR

68,9

CL

74,1

TR

89,4

UY

61,0

ZA

70,0

ZZ

72,0

0806 10 10

BR

210,3

TR

131,5

US

155,2

ZA

64,2

ZZ

140,3

0808 10 80

AR

77,5

CL

110,6

CN

89,6

NZ

101,1

ZA

75,9

ZZ

90,9

0808 20 50

CN

67,5

ZZ

67,5

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 28.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 282/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 282/36

---

A BIZOTTSÁG 969/2010/EU RENDELETE

(2010. október 27.)

a 327/98/EK rendelettel a 2010. októberi alidőszakra megnyitott vámkontingensek keretében történő rizsbehozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A rizs és a törmelékrizs behozatalára vonatkozó egyes vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 1998. február 10-i 327/98/EK bizottsági rendelet (3) a rizs és a törmelékrizs behozatalára vámkontingenseket nyitott meg – ugyanezen rendelet IX. melléklete szerint származási országonként és alidőszakonként lebontva –, és rendelkezett kezelésük módjáról. |
| --- | --- |

(1)

A rizs és a törmelékrizs behozatalára vonatkozó egyes vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 1998. február 10-i 327/98/EK bizottsági rendelet (3) a rizs és a törmelékrizs behozatalára vámkontingenseket nyitott meg – ugyanezen rendelet IX. melléklete szerint származási országonként és alidőszakonként lebontva –, és rendelkezett kezelésük módjáról.

| (2) | A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, 09.4138 tételszámú vámkontingens egyetlen alidőszaka az október havi. Ez a vámkontingens tartalmazza a 09.4127, a 09.4128, a 09.4129 és a 09.4130 tételszámú vámkontingensből az előző alidőszakban fel nem használt mennyiségek egyenlegét. A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontja szerinti, 09.4148, illetve 09.4168 tételszámú vámkontingens utolsó alidőszaka az október havi, amely az előző alidőszak felhasználatlan mennyiségeinek egyenlegét tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, 09.4138 tételszámú vámkontingens egyetlen alidőszaka az október havi. Ez a vámkontingens tartalmazza a 09.4127, a 09.4128, a 09.4129 és a 09.4130 tételszámú vámkontingensből az előző alidőszakban fel nem használt mennyiségek egyenlegét. A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontja szerinti, 09.4148, illetve 09.4168 tételszámú vámkontingens utolsó alidőszaka az október havi, amely az előző alidőszak felhasználatlan mennyiségeinek egyenlegét tartalmazza.

| (3) | A 327/98/EK rendelet 8. cikkének a) pontja szerinti értesítések azt mutatják, hogy a 09.4138 és a 09.4148 tételszámú vámkontingens esetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak azon kérelmek, amelyeket az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2010. október hónap első tíz munkanapján nyújtottak be. Ezért indokolt az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható megállapításával meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(3)

A 327/98/EK rendelet 8. cikkének a) pontja szerinti értesítések azt mutatják, hogy a 09.4138 és a 09.4148 tételszámú vámkontingens esetében a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak azon kérelmek, amelyeket az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2010. október hónap első tíz munkanapján nyújtottak be. Ezért indokolt az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható megállapításával meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (4) | Indokolt továbbá a 327/98/EK rendelet szerinti vámkontingensek mindegyike esetében közzétenni a 2010. évi felhasználás végleges százalékos arányát. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt továbbá a 327/98/EK rendelet szerinti vámkontingensek mindegyike esetében közzétenni a 2010. évi felhasználás végleges százalékos arányát.

| (5) | A behozatali engedélyek kibocsátására irányuló eljárás hatékony lebonyolítása érdekében ennek a rendeletnek indokolt kihirdetését követően azonnal hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(5)

A behozatali engedélyek kibocsátására irányuló eljárás hatékony lebonyolítása érdekében ennek a rendeletnek indokolt kihirdetését követően azonnal hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 09.4138 és a 09.4148 tételszámú – a 327/98/EK rendelettel előírt – vámkontingens keretében történő rizsbehozatalra vonatkozó, 2010. október hónap első tíz munkanapján benyújtott engedélykérelmek esetében az engedélyeket az e rendelet mellékletében meghatározott odaítélési együtthatóknak az igényelt mennyiségekre való alkalmazásával kapott mennyiségekre bocsátják ki.

(2)   A 327/98/EK rendelet szerinti vámkontingensek 2010. évi felhasználásának végleges százalékos arányát e rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 27-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 37., 1998.2.11., 5. o.

3

---

MELLÉKLET

A 327/98/EK rendelet értelmében a 2010. október havi alidőszakra odaítélendő mennyiségek és a 2010. évi végleges százalékos felhasználási arányok:

| a) | A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti vámkontingens a 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizs behozatalára:








  Származási hely | Tételszám | A 2010. októberi alidőszakra megállapított odaítélési együttható | A kontingens 2010. évi felhasználásának végleges százalékos aránya |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Amerikai Egyesült Államok | 09.4127 | | 96,77 % |
| Thaiföld | 09.4128 | | 90,36 % |
| Ausztrália | 09.4129 | | 52,94 % |
| Egyéb származási országok | 09.4130 | | 100 % |
| Összes ország | 09.4138 | 3,216100 % | 100 % |

a)

A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti vámkontingens a 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizs behozatalára:

Származási hely

Tételszám

A 2010. októberi alidőszakra megállapított odaítélési együttható

A kontingens 2010. évi felhasználásának végleges százalékos aránya

Amerikai Egyesült Államok

09.4127

96,77 %

Thaiföld

09.4128

90,36 %

Ausztrália

09.4129

52,94 %

Egyéb származási országok

09.4130

100 %

Összes ország

09.4138

3,216100 %

100 %

| b) | A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti vámkontingens a 1006 20 KN-kód alá tartozó előmunkált rizs behozatalára:








  Származási hely | Tételszám | A 2010. októberi alidőszakra megállapított odaítélési együttható | A kontingens 2010. évi felhasználásának végleges százalékos aránya |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes ország | 09.4148 | 33,333333 % | 100 % |

b)

A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti vámkontingens a 1006 20 KN-kód alá tartozó előmunkált rizs behozatalára:

Származási hely

Tételszám

A 2010. októberi alidőszakra megállapított odaítélési együttható

A kontingens 2010. évi felhasználásának végleges százalékos aránya

Összes ország

09.4148

33,333333 %

100 %

| c) | A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti vámkontingens a 1006 40 KN-kód alá tartozó törmelékrizs behozatalára:







  Származási hely | Tételszám | A kontingens 2010. évi felhasználásának végleges százalékos aránya |
| --- | --- | --- | --- |
| Thaiföld | 09.4149 | 37,90 % |
| Ausztrália | 09.4150 | 0 % |
| Guyana | 09.4152 | 0,78 % |
| Amerikai Egyesült Államok | 09.4153 | 54,87 % |
| Egyéb származási országok | 09.4154 | 100 % |

c)

A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti vámkontingens a 1006 40 KN-kód alá tartozó törmelékrizs behozatalára:

Származási hely

Tételszám

A kontingens 2010. évi felhasználásának végleges százalékos aránya

Thaiföld

09.4149

37,90 %

Ausztrália

09.4150

0 %

Guyana

09.4152

0,78 %

Amerikai Egyesült Államok

09.4153

54,87 %

Egyéb származási országok

09.4154

100 %

| d) | A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti vámkontingens a 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizs behozatalára:







  Származási hely | Tételszám | A kontingens 2010. évi felhasználásának végleges százalékos aránya |
| --- | --- | --- | --- |
| Thaiföld | 09.4112 | 100 % |
| Amerikai Egyesült Államok | 09.4116 | 100 % |
| India | 09.4117 | 100 % |
| Pakisztán | 09.4118 | 100 % |
| Egyéb származási országok | 09.4119 | 100 % |
| Összes ország | 09.4166 | 100 % |

d)

A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti vámkontingens a 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizs behozatalára:

Származási hely

Tételszám

A kontingens 2010. évi felhasználásának végleges százalékos aránya

Thaiföld

09.4112

100 %

Amerikai Egyesült Államok

09.4116

100 %

India

09.4117

100 %

Pakisztán

09.4118

100 %

Egyéb származási országok

09.4119

100 %

Összes ország

09.4166

100 %

| e) | A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti vámkontingens a 1006 40 KN-kód alá tartozó törmelékrizs behozatalára:








  Származási hely | Tételszám | A 2010. októberi alidőszakra megállapított odaítélési együttható | A kontingens 2010. évi felhasználásának végleges százalékos aránya |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes ország | 09.4168 | — (1) | 100 % |

e)

A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti vámkontingens a 1006 40 KN-kód alá tartozó törmelékrizs behozatalára:

Származási hely

Tételszám

A 2010. októberi alidőszakra megállapított odaítélési együttható

A kontingens 2010. évi felhasználásának végleges százalékos aránya

Összes ország

09.4168

— (1)

100 %

---

(1)  Erre az alidőszakra nem áll már rendelkezésre mennyiség.

---

HATÁROZATOK

| 28.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 282/39

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. október 26.)

a 2010/89/EU bizottsági határozatnak egyes szerkezeti követelmények alkalmazása vonatkozásában átmeneti intézkedések hatálya alá eső egyes romániai húsipari, halipari és tojástermelő létesítmények, valamint hűtőházak jegyzéke tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2010) 7269. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/651/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke második bekezdésére,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikke második bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2010/89/EU bizottsági határozat (3) a 852/2004/EK rendelet II. mellékletében és a 853/2004/EK rendelet III. mellékletében megállapított egyes szerkezeti követelményeknek az említett határozat I–IV. mellékleteiben felsorolt romániai húsipari, tojástermelői, halipari létesítményekben, valamint hűtőházakban történő alkalmazását érintő átmeneti intézkedéseket állapít meg. Amíg ezekre a létesítményekre átmeneti intézkedések vonatkoznak, az ezekből származó termékek csak a hazai piacon hozhatók forgalomba, vagy további feldolgozás céljából ugyanezen intézkedések hatálya alá eső romániai létesítményekben használhatók fel. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/89/EU bizottsági határozat (3) a 852/2004/EK rendelet II. mellékletében és a 853/2004/EK rendelet III. mellékletében megállapított egyes szerkezeti követelményeknek az említett határozat I–IV. mellékleteiben felsorolt romániai húsipari, tojástermelői, halipari létesítményekben, valamint hűtőházakban történő alkalmazását érintő átmeneti intézkedéseket állapít meg. Amíg ezekre a létesítményekre átmeneti intézkedések vonatkoznak, az ezekből származó termékek csak a hazai piacon hozhatók forgalomba, vagy további feldolgozás céljából ugyanezen intézkedések hatálya alá eső romániai létesítményekben használhatók fel.

| (2) | 2010 júliusában a román hatóságok hivatalosan tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy a 2010/89/EU határozat hatálybalépése óta kilenc húsipari létesítmény kapott engedélyt az Európai Unión belüli kereskedelemre, négyet pedig bezártak; egy halipari létesítmény és egy tojástermelő létesítmény számára engedélyezték az Európai Unión belüli kereskedelmet; továbbá két hűtőházat bezártak. |
| --- | --- |

(2)

2010 júliusában a román hatóságok hivatalosan tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy a 2010/89/EU határozat hatálybalépése óta kilenc húsipari létesítmény kapott engedélyt az Európai Unión belüli kereskedelemre, négyet pedig bezártak; egy halipari létesítmény és egy tojástermelő létesítmény számára engedélyezték az Európai Unión belüli kereskedelmet; továbbá két hűtőházat bezártak.

| (3) | A folyamatban lévő szerkezeti fejlesztéseket figyelembe véve, azoknak megfelelően módosítani kell a 2010/89/EU határozat I–IV. mellékletében meghatározott létesítmények jegyzékeit. |
| --- | --- |

(3)

A folyamatban lévő szerkezeti fejlesztéseket figyelembe véve, azoknak megfelelően módosítani kell a 2010/89/EU határozat I–IV. mellékletében meghatározott létesítmények jegyzékeit.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/89/EU határozat I–IV. mellékletében felsorolt romániai húsipari, tojástermelő és halipari létesítmények, valamint hűtőházak (a továbbiakban: létesítmények) jegyzékeinek helyébe az e rendelet I–IV. mellékletében felsorolt létesítmények jegyzékei lépnek.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 26-án.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

2

(3)  HL L 40., 2010.2.13., 55. o.

3

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A HÚSIPARI LÉTESÍTMÉNYEK JEGYZÉKE

| Sorszám | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve | Város/utca vagy falu/régió | Tevékenységek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SH | CP | PP | MM/MP |
| 1 | AB 927 | SC LIDER PROD CARN SRL | Alba Iulia, jud. Alba, 510340 | | | X | |
| 2 | AB 2771 | SC MONTANA POPA SRL | Blaj, str. Gh. Barițiu, jud. Alba, 515400 | X | X | X | X |
| 3 | AB 3263 | SC TRANSEURO SRL | Ighiu, str. Principală nr. 205 A, jud. Alba, 517360 | X | X | X | X |
| 4 | AG 008 IC | SC CARMEN SRL | Bascov, jud. Argeș, 117045 | X | X | X | X |
| 5 | AG 024 IC | SC RADOR A&E SRL | Bascov, str. Serelor nr. 48, jud. Argeș, 117045 | X | X | X | X |
| 6 | AR 4930 | SC FILIP D IMPEX SRL | Arad, str. Lăcrimioarelor, nr. 4/A, jud. Arad, 310445 | | X | X | |
| 7 | B 40632 | SC MEDEUS & CO SRL | București, str. Parcului nr. 20, sector 1, București, 012329 | | | X | X |
| 8 | BC 4165 | SC TIBERIAS SRL | Răcăciuni, jud. Bacău, 607480 | | | X | |
| 9 | BC 5196 | SC MIRALEX SRL | Loc. Bacău, str. Bicaz nr. 8, jud. Bacău, 600293 | | | X | |
| 10 | BH 223 | SC FLORIAN IMPEX SRL | Oradea, str. Morii nr. 11/B, jud. Bihor, 410577 | | | X | |
| 11 | BH 3001 | SC GLOBAL AGRO PRODEXIM SRL | Sârbi nr. 469, jud. Bihor, 417520 | | X | X | |
| 12 | BH 5185 | SC CARMANGERIE TAVI BOGDAN SRL | Loc. Mihai Bravu nr. 169, jud. Bihor, 417237 | X | | | |
| 13 | BH 5341 | SC ABATOR DARA SRL | Tulca 668 A, jud. Bihor, 417600 | X | | | |
| 14 | BR 62 | SC DORALIMENT SRL | Brăila, jud. Brăila, 810650 | | X | X | X |
| 15 | BR 574 | SC ELECTIV SRL | Comuna Romanu, jud. Brăila, 817115 | X | | | |
| 16 | BR 774 | SC TAZZ TRADE SRL (SC ROFISH GROUP) | Brăila, str. Faleza Portului nr. 2, jud. Brăila, 810529 | | | X | |
| 17 | BT 125 | SC IMPEX DONA SRL | Băisa, jud. Botoșani, 717246 | | | X | |
| 18 | BT 138 | SC SAGROD SRL | Dărăbani, str. Muncitorului, jud. Botoșani, 715100 | X | | X | |
| 19 | BT 140 | SC RAFFAELLO SRL | Tîngeni, jud. Botoșani, 717120 | | | X | |
| 20 | BT 144 | SC AGROCARN COMPANY SRL | Botoșani, str. Pod de Piatra nr. 89, jud. Botoșani, 710350 | | | X | |
| 21 | BT 198 | SC EMANUEL COM SRL | Răchiți, jud. Botoșani, 717310 | X | X | X | |
| 22 | BZ 101 | SC FRASINU SA | Buzău, șos. Sloboziei km 2, jud. Buzău 120360 | X | | | |
| 23 | BZ 115 | SC FERM COM PROD SRL | Căldărăști, jud. Buzău, 125201 | X | | | |
| 24 | BZ 110 | SC CARMOZIMBRUL SRL | Râmnicu Sărat, str. LTL. Sava Rosescu 140, jud. Buzău, 125300 | X | | | |
| 25 | BZ 112 | SC TRI PROD COM SRL | Com. Berca, Sat Valea Nucului, jud. Buzău, 127048 | | X | X | X |
| 26 | CJ 108 | SC TURISM VÂLCELE SRL | Vâlcele FN, jud. Cluj, 407274 | X | | | |
| 27 | CJ 122 | SC RIANA SERV PRODCOM SRL | Iclod FN, jud. Cluj, 407335 | X | X | | |
| 28 | CJ 5519 | SC 2 T PROD SRL | Cluj-Napoca, str. Taberei nr. 3A, jud. Cluj, 400512 | | X | X | X |
| 29 | CS 40 | SC PALALOGA CARNEPREP SRL | Bocșa, str. Binișului nr. 1, jud. Caraș, 325300 | X | X | | |
| 30 | CS 47 | SC GOSPODARUL SRL | Reșița, str. Țerovei, F.N. jud. Caraș, 320044 | X | X | X | X |
| 31 | CT 19 | SC CARNOB SRL | Lumina, str. Lebedelor nr. 1A, jud. Constanța, 907175 | X | | | |
| 32 | DB 3457 | SC NEVAL SRL | Pietroșița, jud. Dâmbovița, 137360 | X | | | |
| 33 | GJ 5 | SC LEXI STAR SRL | Sat Bucureasa, Com. Dănești, jud. Gorj, 217200 | X | X | X | X |
| 34 | GL 3330 | SC KAROMTEC SRL | Tecuci, str. Mihail Kogălniceanu nr. 48, jud. Galați, 805300 | | | X | X |
| 35 | GL 4121 | SC ROMNEF SRL | Munteni, jud. Galați, 807200 | X | | | |
| 36 | HR 73 | SC ELAN TRIDENT SRL | Odorheiu Secuiesc, str. Rákóczi Ferenc 90, jud. Harghita, 535600 | | | X | |
| 37 | HR 153 | SC ARTEIMPEX SRL | Gheorgheni, str. Kossuth Lajos nr. 211, jud. Harghita, 535500 | X | | | |
| 38 | HR 207 | SC DECEAN SRL | M-rea Ciuc, jud. Harghita, 530320 | | X | X | X |
| 39 | HR 263 | SC AVICOOPEX SRL | Cristuru Secuiesc, str. Orban Balays, jud. Harghita, 535400 | | | X | |
| 40 | MM 1609 | SC LABORATOR CARMANGERIE SRL | Baia Mare, str. Gh. Șincai 14, jud. Maramures, 430311 | | X | X | X |
| 41 | MM 4406 | SC CARMANGERIA DALIA SRL | Baia Mare, jud. Maramureș, 430530 | X | X | X | X |
| 42 | MS 3585 | SC CAZADELA SRL | Reghin, str. Oltului nr. 34, jud. Mureș, 545300 | X | | | |
| 43 | NT 33 | SC CORD COMPANY SRL | Roman, str. Bogdan Dragoș nr. 111, jud. Neamț, 611160 | X | | | |
| 44 | NT 549 | SC TCE 3 BRAZI SRL | Zănești, jud. Neamț, 617515 | X | X | X | X |
| 45 | OT 24 | SC SPAR SRL | Potcoava, str. Gării nr. 10, jud. Olt, 237355 | X | X | X | X |
| 46 | OT 2093 | SC COMAGRIMEX SA | Slatina, str. Grigore Alexandrescu nr. 19, jud. Olt, 230049 | | X | X | X |
| 47 | PH 3618 | SC BRUTUS IMPEX SRL | Mănești, jud. Prahova, cod 107375 | X | | | |
| 48 | PH 4417 | SC GOPA SRL | Ploiești, str. Gheorghe Doja nr. 124, jud. Prahova, 100141 | | | X | X |
| 49 | PH 5644 | SC MARAGET PROD SRL | Ploiești, str. Corlătești nr. 15, jud. Prahova, 100532 | X | | | |
| 50 | PH 5878 | SC COMNILIS PROD SRL | Măgureni, str. Filipeștii de Pădure, tarla 24, jud. Prahova, 107350 | | | X | X |
| 51 | PH 6044 | SC ALGRIM CENTER SRL | Bărcănești, jud. Prahova, 107055 | X | | | |
| 52 | PH 6190 | SC BANIPOR SRL | Târg Vechi, jud. Prahova, 107590 | X | | | |
| 53 | SB 111 | SC M&C IMPORT SRL EXPORT | Copșă Mică, sat Târnăvioara nr. 90, jud. Sibiu, 555400 | | X | X | X |
| 54 | SB 126 | SC CAPA PROD SRL | Sibiu, Calea Turnișorului nr. 150, jud. Sibiu, 550048 | | X | X | X |
| 55 | SB 138 | SC MUVI IMPEX SRL | Sibiu, str. Drumul Ocnei nr. 4, jud. Sibiu 550092 | | X | X | X |
| 56 | SV 039 | SC TONIC DISTRIBUTION SRL | Broșteni, jud. Suceava, 727075 | | X | X | X |
| 57 | SV 139 | SC APOLO SRL (SC ADRAS SRL) | RRădăuți, str. Constantin Brâncoveanu, jud. Suceava, 725400 | | X | X | X |
| 58 | SV 217 | SC ROGELYA SRL | Fălticeni, str. Ion Creangă nr. 69, jud. Suceava, 725200 | | X | X | X |
| 59 | SV 5661 | SC HARALD PROD SRL | Măzănaiești, jud. Suceava, 727219 | X | X | X | X |
| 60 | SV 5819 | SC MARA ALEX SRL | Bădeuți, jud. Suceava, 727361 | X | | | |
| 61 | SV5943 | SC SCUZA PROD | Forăști 96, jud. Suceava, 727235 | | X | X | X |
| 62 | SV 5963 | SC DANILEVICI SRL | Gura Humorului, str. Fundătura Ghiocei 2, jud. Suceava, 725300 | X | X | X | X |
| 63 | SV 6071 | SC ANCAROL SRL | Gura Humorului, bd. Bucovina FN, jud. Suceava, 72530 | X | X | X | X |
| 64 | TL 177 | SC GAZDI PROD SRL | Stejaru, jud. Tulcea, 827215 | X | X | | |
| 65 | TL 418 | SC STOLI SRL | Cerna, jud. Tulcea, 827045 | X | | | |
| 66 | TL 686 | SC PIG COM SRL | Satu nou, jud. Tulcea, 827141 | X | | | |
| 67 | TL 782 | SC PROD IMPORT CDC SRL | Frecăței, jud. Tulcea, 827075 | X | X | | |
| 68 | TM 378 | SC VEROMEN SRL | Timișoara, jud. Timiș, 300970 | | X | X | X |
| 69 | TM 2725 | SC RECOSEMTRACT SRL | Recaș, Calea Bazoșului nr. 1, jud. Timiș, 307340 | | X | X | X |
| 70 | TM 4187 | SC FEMADAR SRL | Giroc, str. Gloria nr. 4, jud. Timiș, 307220 | | X | X | X |
| 71 | TM 4297 | SC KENDO SRL | Victor Vlad Delamarina, jud. Timiș, 307460 | X | X | X | X |
| 72 | TM 7438 | SC AMBAX SRL | Timișoara, Calea Buziașului nr. 14, jud. Timiș, 300693 | | X | X | X |
| 73 | TR 10 | SC ROMCIP SA | Salcia, jud. Teleorman, 147300 | X | X | X | X |
| 74 | TR 26 | SC COM GIORGI IMPEX SRL | Alexandria, jud. Teleorman, 140150 | | X | X | |
| 75 | TR 36 | SC AVICOLA COSTESTI SRL | Roșiori de Vede, str. Vadu Vezii 1, jud. Teleorman, 145100 | X | | | |
| 76 | TR 93 | SC MARA PROD COM SRL | Alexandria, str. Abatorului nr. 1 bis, jud. Teleorman, 140106 | | X | X | X |
| 77 | VN 42 | SC STEMARADI SRL | Tătăranu, jud. Vrancea, 627350 | X | | | |
| 78 | VN 3045 | SC VANICAD SRL | Milcov, jud. Vrancea, 627205 | X | | | |
| 79 | VS 2243 | SC CIB SA | Bârlad, Fundătura Elena Doamna nr. 2, jud. Vaslui, 731018 | X | X | X | X |
| 80 | VS 2300 | SC CARACUL SRL | Vaslui, jud. Vaslui, 730233 | X | X | | |
| 81 | AR 92 | SC AGRIPROD SRL | Nădlac, str. Calea Aradului nr.1, jud. Arad, 315500 | X | X | | |
| 82 | AR 294 | SC PRODAGRO CETATE SRL | Siria, Complex zootehnic, jud. Arad | X | X | | |
| 83 | B 120 | SC ROM-SELECT 2000 SRL | București, B-dul Iuliu Maniu nr. 220, sector 6 | | X | | |
| 84 | B 269 | SC FOODICOM SRL | București, str. Cătinei nr. 25, sector 6 | | X | | |
| 85 | BH 103 | SC FLAVOIA SRL (S.C. AVICOLA SALONTA SA) (1) | Salonta, str. Ghestului, nr. 7, jud. Bihor, 415500 | X | X | | |
| 86 | BV 12 | SC DRAKOM SILVA SRL | Codlea extravilan, șos. Codlea Dumbrăvița, jud. Brașov | X | X | | |
| 87 | CJ 109 | SC ONCOS IMPEX SRL | Florești, str. Abatorului nr. 2, jud. Cluj, 407280 | X | X | | |
| 88 | CV 210 | SC ABO-FARM SA (SC NUTRICOD SA) (2) | Sf. Gheorghe, str. Părăului nr. 6, jud. Covasna, 520033 | X | X | | |
| 89 | DJ 34 | SC FELVIO SRL | Bucovăț, Platforma Bucovăț, jud. Dolj | X | X | | |
| 90 | IS 1376 | SC AVICOLA SA IAȘI | Tg Frumos, str. Ștefan cel Mare și Sfânt nr 44, jud. Iași, 705300 | X | X | | |
| 91 | TM 2739 | SC AVIBLAN SRL | Jebel, jud, Timiș, 307235 | X | X | | |

Sorszám

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

Város/utca vagy falu/régió

Tevékenységek

SH

CP

PP

MM/MP

1

AB 927

SC LIDER PROD CARN SRL

Alba Iulia, jud. Alba, 510340

X

2

AB 2771

SC MONTANA POPA SRL

Blaj, str. Gh. Barițiu, jud. Alba, 515400

X

X

X

X

3

AB 3263

SC TRANSEURO SRL

Ighiu, str. Principală nr. 205 A, jud. Alba, 517360

X

X

X

X

4

AG 008 IC

SC CARMEN SRL

Bascov, jud. Argeș, 117045

X

X

X

X

5

AG 024 IC

SC RADOR A&E SRL

Bascov, str. Serelor nr. 48, jud. Argeș, 117045

X

X

X

X

6

AR 4930

SC FILIP D IMPEX SRL

Arad, str. Lăcrimioarelor, nr. 4/A, jud. Arad, 310445

X

X

7

B 40632

SC MEDEUS & CO SRL

București, str. Parcului nr. 20, sector 1, București, 012329

X

X

8

BC 4165

SC TIBERIAS SRL

Răcăciuni, jud. Bacău, 607480

X

9

BC 5196

SC MIRALEX SRL

Loc. Bacău, str. Bicaz nr. 8, jud. Bacău, 600293

X

10

BH 223

SC FLORIAN IMPEX SRL

Oradea, str. Morii nr. 11/B, jud. Bihor, 410577

X

11

BH 3001

SC GLOBAL AGRO PRODEXIM SRL

Sârbi nr. 469, jud. Bihor, 417520

X

X

12

BH 5185

SC CARMANGERIE TAVI BOGDAN SRL

Loc. Mihai Bravu nr. 169, jud. Bihor, 417237

X

13

BH 5341

SC ABATOR DARA SRL

Tulca 668 A, jud. Bihor, 417600

X

14

BR 62

SC DORALIMENT SRL

Brăila, jud. Brăila, 810650

X

X

X

15

BR 574

SC ELECTIV SRL

Comuna Romanu, jud. Brăila, 817115

X

16

BR 774

SC TAZZ TRADE SRL (SC ROFISH GROUP)

Brăila, str. Faleza Portului nr. 2, jud. Brăila, 810529

X

17

BT 125

SC IMPEX DONA SRL

Băisa, jud. Botoșani, 717246

X

18

BT 138

SC SAGROD SRL

Dărăbani, str. Muncitorului, jud. Botoșani, 715100

X

X

19

BT 140

SC RAFFAELLO SRL

Tîngeni, jud. Botoșani, 717120

X

20

BT 144

SC AGROCARN COMPANY SRL

Botoșani, str. Pod de Piatra nr. 89, jud. Botoșani, 710350

X

21

BT 198

SC EMANUEL COM SRL

Răchiți, jud. Botoșani, 717310

X

X

X

22

BZ 101

SC FRASINU SA

Buzău, șos. Sloboziei km 2, jud. Buzău 120360

X

23

BZ 115

SC FERM COM PROD SRL

Căldărăști, jud. Buzău, 125201

X

24

BZ 110

SC CARMOZIMBRUL SRL

Râmnicu Sărat, str. LTL. Sava Rosescu 140, jud. Buzău, 125300

X

25

BZ 112

SC TRI PROD COM SRL

Com. Berca, Sat Valea Nucului, jud. Buzău, 127048

X

X

X

26

CJ 108

SC TURISM VÂLCELE SRL

Vâlcele FN, jud. Cluj, 407274

X

27

CJ 122

SC RIANA SERV PRODCOM SRL

Iclod FN, jud. Cluj, 407335

X

X

28

CJ 5519

SC 2 T PROD SRL

Cluj-Napoca, str. Taberei nr. 3A, jud. Cluj, 400512

X

X

X

29

CS 40

SC PALALOGA CARNEPREP SRL

Bocșa, str. Binișului nr. 1, jud. Caraș, 325300

X

X

30

CS 47

SC GOSPODARUL SRL

Reșița, str. Țerovei, F.N. jud. Caraș, 320044

X

X

X

X

31

CT 19

SC CARNOB SRL

Lumina, str. Lebedelor nr. 1A, jud. Constanța, 907175

X

32

DB 3457

SC NEVAL SRL

Pietroșița, jud. Dâmbovița, 137360

X

33

GJ 5

SC LEXI STAR SRL

Sat Bucureasa, Com. Dănești, jud. Gorj, 217200

X

X

X

X

34

GL 3330

SC KAROMTEC SRL

Tecuci, str. Mihail Kogălniceanu nr. 48, jud. Galați, 805300

X

X

35

GL 4121

SC ROMNEF SRL

Munteni, jud. Galați, 807200

X

36

HR 73

SC ELAN TRIDENT SRL

Odorheiu Secuiesc, str. Rákóczi Ferenc 90, jud. Harghita, 535600

X

37

HR 153

SC ARTEIMPEX SRL

Gheorgheni, str. Kossuth Lajos nr. 211, jud. Harghita, 535500

X

38

HR 207

SC DECEAN SRL

M-rea Ciuc, jud. Harghita, 530320

X

X

X

39

HR 263

SC AVICOOPEX SRL

Cristuru Secuiesc, str. Orban Balays, jud. Harghita, 535400

X

40

MM 1609

SC LABORATOR CARMANGERIE SRL

Baia Mare, str. Gh. Șincai 14, jud. Maramures, 430311

X

X

X

41

MM 4406

SC CARMANGERIA DALIA SRL

Baia Mare, jud. Maramureș, 430530

X

X

X

X

42

MS 3585

SC CAZADELA SRL

Reghin, str. Oltului nr. 34, jud. Mureș, 545300

X

43

NT 33

SC CORD COMPANY SRL

Roman, str. Bogdan Dragoș nr. 111, jud. Neamț, 611160

X

44

NT 549

SC TCE 3 BRAZI SRL

Zănești, jud. Neamț, 617515

X

X

X

X

45

OT 24

SC SPAR SRL

Potcoava, str. Gării nr. 10, jud. Olt, 237355

X

X

X

X

46

OT 2093

SC COMAGRIMEX SA

Slatina, str. Grigore Alexandrescu nr. 19, jud. Olt, 230049

X

X

X

47

PH 3618

SC BRUTUS IMPEX SRL

Mănești, jud. Prahova, cod 107375

X

48

PH 4417

SC GOPA SRL

Ploiești, str. Gheorghe Doja nr. 124, jud. Prahova, 100141

X

X

49

PH 5644

SC MARAGET PROD SRL

Ploiești, str. Corlătești nr. 15, jud. Prahova, 100532

X

50

PH 5878

SC COMNILIS PROD SRL

Măgureni, str. Filipeștii de Pădure, tarla 24, jud. Prahova, 107350

X

X

51

PH 6044

SC ALGRIM CENTER SRL

Bărcănești, jud. Prahova, 107055

X

52

PH 6190

SC BANIPOR SRL

Târg Vechi, jud. Prahova, 107590

X

53

SB 111

SC M&C IMPORT SRL EXPORT

Copșă Mică, sat Târnăvioara nr. 90, jud. Sibiu, 555400

X

X

X

54

SB 126

SC CAPA PROD SRL

Sibiu, Calea Turnișorului nr. 150, jud. Sibiu, 550048

X

X

X

55

SB 138

SC MUVI IMPEX SRL

Sibiu, str. Drumul Ocnei nr. 4, jud. Sibiu 550092

X

X

X

56

SV 039

SC TONIC DISTRIBUTION SRL

Broșteni, jud. Suceava, 727075

X

X

X

57

SV 139

SC APOLO SRL (SC ADRAS SRL)

RRădăuți, str. Constantin Brâncoveanu, jud. Suceava, 725400

X

X

X

58

SV 217

SC ROGELYA SRL

Fălticeni, str. Ion Creangă nr. 69, jud. Suceava, 725200

X

X

X

59

SV 5661

SC HARALD PROD SRL

Măzănaiești, jud. Suceava, 727219

X

X

X

X

60

SV 5819

SC MARA ALEX SRL

Bădeuți, jud. Suceava, 727361

X

61

SV5943

SC SCUZA PROD

Forăști 96, jud. Suceava, 727235

X

X

X

62

SV 5963

SC DANILEVICI SRL

Gura Humorului, str. Fundătura Ghiocei 2, jud. Suceava, 725300

X

X

X

X

63

SV 6071

SC ANCAROL SRL

Gura Humorului, bd. Bucovina FN, jud. Suceava, 72530

X

X

X

X

64

TL 177

SC GAZDI PROD SRL

Stejaru, jud. Tulcea, 827215

X

X

65

TL 418

SC STOLI SRL

Cerna, jud. Tulcea, 827045

X

66

TL 686

SC PIG COM SRL

Satu nou, jud. Tulcea, 827141

X

67

TL 782

SC PROD IMPORT CDC SRL

Frecăței, jud. Tulcea, 827075

X

X

68

TM 378

SC VEROMEN SRL

Timișoara, jud. Timiș, 300970

X

X

X

69

TM 2725

SC RECOSEMTRACT SRL

Recaș, Calea Bazoșului nr. 1, jud. Timiș, 307340

X

X

X

70

TM 4187

SC FEMADAR SRL

Giroc, str. Gloria nr. 4, jud. Timiș, 307220

X

X

X

71

TM 4297

SC KENDO SRL

Victor Vlad Delamarina, jud. Timiș, 307460

X

X

X

X

72

TM 7438

SC AMBAX SRL

Timișoara, Calea Buziașului nr. 14, jud. Timiș, 300693

X

X

X

73

TR 10

SC ROMCIP SA

Salcia, jud. Teleorman, 147300

X

X

X

X

74

TR 26

SC COM GIORGI IMPEX SRL

Alexandria, jud. Teleorman, 140150

X

X

75

TR 36

SC AVICOLA COSTESTI SRL

Roșiori de Vede, str. Vadu Vezii 1, jud. Teleorman, 145100

X

76

TR 93

SC MARA PROD COM SRL

Alexandria, str. Abatorului nr. 1 bis, jud. Teleorman, 140106

X

X

X

77

VN 42

SC STEMARADI SRL

Tătăranu, jud. Vrancea, 627350

X

78

VN 3045

SC VANICAD SRL

Milcov, jud. Vrancea, 627205

X

79

VS 2243

SC CIB SA

Bârlad, Fundătura Elena Doamna nr. 2, jud. Vaslui, 731018

X

X

X

X

80

VS 2300

SC CARACUL SRL

Vaslui, jud. Vaslui, 730233

X

X

81

AR 92

SC AGRIPROD SRL

Nădlac, str. Calea Aradului nr.1, jud. Arad, 315500

X

X

82

AR 294

SC PRODAGRO CETATE SRL

Siria, Complex zootehnic, jud. Arad

X

X

83

B 120

SC ROM-SELECT 2000 SRL

București, B-dul Iuliu Maniu nr. 220, sector 6

X

84

B 269

SC FOODICOM SRL

București, str. Cătinei nr. 25, sector 6

X

85

BH 103

SC FLAVOIA SRL (S.C. AVICOLA SALONTA SA) (1)

Salonta, str. Ghestului, nr. 7, jud. Bihor, 415500

X

X

86

BV 12

SC DRAKOM SILVA SRL

Codlea extravilan, șos. Codlea Dumbrăvița, jud. Brașov

X

X

87

CJ 109

SC ONCOS IMPEX SRL

Florești, str. Abatorului nr. 2, jud. Cluj, 407280

X

X

88

CV 210

SC ABO-FARM SA (SC NUTRICOD SA) (2)

Sf. Gheorghe, str. Părăului nr. 6, jud. Covasna, 520033

X

X

89

DJ 34

SC FELVIO SRL

Bucovăț, Platforma Bucovăț, jud. Dolj

X

X

90

IS 1376

SC AVICOLA SA IAȘI

Tg Frumos, str. Ștefan cel Mare și Sfânt nr 44, jud. Iași, 705300

X

X

91

TM 2739

SC AVIBLAN SRL

Jebel, jud, Timiș, 307235

X

X

| SH | = | mészárszékek |
| --- | --- | --- |
| CP | = | vágóhidak |
| PP | = | feldolgozóüzemek |
| MM/MP | = | vagdalt hús/húskészítmények” |

SH

=

mészárszékek

CP

=

vágóhidak

PP

=

feldolgozóüzemek

MM/MP

=

vagdalt hús/húskészítmények”

---

(1)  Az SC. AVICOLA SALONTA megváltoztatta nevét, új neve: SA SC FLAVOIA SRL.

1

(2)  Az SC. NUTRICOD SA megváltoztatta nevét, új neve: SC ABO-FARM SA.

2

---

III. MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

A TOJÁSTERMELŐ LÉTESÍTMÉNYEK JEGYZÉKE

| Sorszám | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve | Város/utca vagy falu/régió | Tevékenységek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EEP | EPC | LEP |
| 1 | B 39833 | SC COMPRODCOOP SA BUCUREȘTI (EPP) | București, B-dul Timișoara nr. 52, sector 6, 061333 | X | | |
| 2 | CV 471 | SC ABO-FARM SA (EPC) (SC NUTRICOD SA) (1) | Sf. Gheorghe, str. Jokai Mor FN, jud. Covasna, 520033 | | X | X |
| 3 | GR 3028 | SC AVICOLA BUCUREȘTI SA CSHD MIHĂILEȘTI (EPC) | Mihăilești, jud. Giurgiu, 085200 | | X | |
| 4 | VN 16 | SC AVIPUTNA SA GOLEȘTI (EPC) | Com. Golești, str. Victoriei nr. 22, jud. Vrancea, 627150 | | X | |

Sorszám

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

Város/utca vagy falu/régió

Tevékenységek

EEP

EPC

LEP

1

B 39833

SC COMPRODCOOP SA BUCUREȘTI (EPP)

București, B-dul Timișoara nr. 52, sector 6, 061333

X

2

CV 471

SC ABO-FARM SA (EPC) (SC NUTRICOD SA) (1)

Sf. Gheorghe, str. Jokai Mor FN, jud. Covasna, 520033

X

X

3

GR 3028

SC AVICOLA BUCUREȘTI SA CSHD MIHĂILEȘTI (EPC)

Mihăilești, jud. Giurgiu, 085200

X

4

VN 16

SC AVIPUTNA SA GOLEȘTI (EPC)

Com. Golești, str. Victoriei nr. 22, jud. Vrancea, 627150

X

| EEP | = | tojásfeldolgozó üzem |
| --- | --- | --- |
| EPC | = | tojáscsomagoló központ |
| LEP | = | tojásléből származó termék” |

EEP

=

tojásfeldolgozó üzem

EPC

=

tojáscsomagoló központ

LEP

=

tojásléből származó termék”

---

(1)  Az SC. NUTRICOD SA megváltoztatta nevét, új neve: SC ABO-FARM SA.

1

---

IV. MELLÉKLET

„IV. MELLÉKLET

A HŰTŐHÁZAK JEGYZÉKE

| Sorszám | Állat-egészségügyi szám | A létesítmény neve | Város/utca vagy falu/régió | Tevékenységek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CS |
| 1 | BC 1034 | SC AGRICOLA INT. SRL | Bacău, Calea Moldovei 16, jud. Bacău, 600352 | X |
| 2 | CT 8070 | SC MIRICOS SRL | Constanța, șos. Interioară nr. 1, jud. Constanța, 900229 | X |
| 3 | CT 146 | SC FRIAL SA | Constanța, Port Constanța, Dana 53, jud. Constanța, 900900 | X |

Sorszám

Állat-egészségügyi szám

A létesítmény neve

Város/utca vagy falu/régió

Tevékenységek

CS

1

BC 1034

SC AGRICOLA INT. SRL

Bacău, Calea Moldovei 16, jud. Bacău, 600352

X

2

CT 8070

SC MIRICOS SRL

Constanța, șos. Interioară nr. 1, jud. Constanța, 900229

X

3

CT 146

SC FRIAL SA

Constanța, Port Constanța, Dana 53, jud. Constanța, 900900

X

| CS | = | hűtőházak” |
| --- | --- | --- |

CS

=

hűtőházak”

---