# Úradný vestník L 257/2010

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2010.257.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 257 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5330. septembra 2010 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2010.257.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 257

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5330. septembra 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI |
| | * | Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 13 – Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie vozidiel kategórií M, N a O z hľadiska brzdenia | 1 |
| | * | Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 86 – Jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní poľnohospodárskych a lesných traktorov, pokiaľ ide o montáže zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu | 197 |
| | * | Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 106 – Jednotné ustanovenia o typovom schválení pneumatík pre poľnohospodárske vozidlá a ich prípojné vozidlá | 231 |
| | * | Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 120 – Jednotné ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania spaľovacích motorov montovaných do poľnohospodárskych a lesných traktorov a do necestných pojazdných strojov, pokiaľ ide o meranie čistého výkonu, čistého krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva | 280 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

*

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 13 – Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie vozidiel kategórií M, N a O z hľadiska brzdenia

1

*

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 86 – Jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní poľnohospodárskych a lesných traktorov, pokiaľ ide o montáže zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu

197

*

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 106 – Jednotné ustanovenia o typovom schválení pneumatík pre poľnohospodárske vozidlá a ich prípojné vozidlá

231

*

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 120 – Jednotné ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania spaľovacích motorov montovaných do poľnohospodárskych a lesných traktorov a do necestných pojazdných strojov, pokiaľ ide o meranie čistého výkonu, čistého krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva

280

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

| 30.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 257/1

---

Právny účinok podľa medzinárodného práva verejného majú iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuse TRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 13 – Jednotné ustanovenia pre typové schvaľovanie vozidiel kategórií M, N a O z hľadiska brzdenia

Obsahuje celý platný text vrátane:

| | doplnku 5 k sérii zmien 10 – dátum nadobudnutia platnosti: 15. október 2008. |
| --- | --- |

doplnku 5 k sérii zmien 10 – dátum nadobudnutia platnosti: 15. október 2008.

| | Korigendum 1 k revízii 6 – dátum nadobudnutia platnosti: 10. marec 2009. |
| --- | --- |

Korigendum 1 k revízii 6 – dátum nadobudnutia platnosti: 10. marec 2009.

| | Korigendum 2 k revízii 6 – dátum nadobudnutia platnosti: 24. jún 2009. |
| --- | --- |

Korigendum 2 k revízii 6 – dátum nadobudnutia platnosti: 24. jún 2009.

OBSAH

PREDPIS

| 1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žiadosť o typové schválenie |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typové schválenie |
| --- | --- |

4.

| 5. | Špecifikácie |
| --- | --- |

5.

| 6. | Skúšky |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zmena typu vozidla alebo brzdového systému a rozšírenie typového schválenia |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zhoda výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcie za nezhodu výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych orgánov |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prechodné ustanovenia |
| --- | --- |

12.

PRÍLOHY

| Príloha 1 – | Brzdové zariadenie, metódy a podmienky, na ktoré sa vzťahuje tejto predpis |
| --- | --- |

Príloha 1 –

| Príloha 2 – | Oznámenie týkajúce sa udelenia, rozšírenia, zamietnutia alebo odňatia typového schválenia alebo definitívneho zastavenia výroby typu vozidla z hľadiska brzdenia podľa predpisu č. 13 |
| --- | --- |

Príloha 2 –

| Príloha 2 – Dodatok 1 – | Zoznam údajov o vozidle na účely typových schválení podľa predpisu č. 90 |
| --- | --- |

Príloha 2 – Dodatok 1 –

| Príloha 2 – Dodatok 2 – | Osvedčenie o typovom schválení týkajúce sa brzdového zariadenia vozidla |
| --- | --- |

Príloha 2 – Dodatok 2 –

| Príloha 3 – | Usporiadanie schvaľovacích značiek |
| --- | --- |

Príloha 3 –

| Príloha 4 – | Brzdové skúšky a účinnosť brzdových systémov |
| --- | --- |

Príloha 4 –

| Príloha 4 – Dodatok – | Postup monitorovania stavu nabitia batérie |
| --- | --- |

Príloha 4 – Dodatok –

| Príloha 5 – | Dodatočné ustanovenia uplatniteľné na určité vozidlá špecifikované v ADR |
| --- | --- |

Príloha 5 –

| Príloha 6 – | Metóda merania času odozvy vozidiel vybavených brzdovými systémami so stlačeným vzduchom |
| --- | --- |

Príloha 6 –

| Príloha 6 – Dodatok – | Príklady simulátora |
| --- | --- |

Príloha 6 – Dodatok –

| Príloha 7 – | Ustanovenia týkajúce sa zdrojov energie a zariadení na akumulovanie energie (akumulátory energie) |
| --- | --- |

Príloha 7 –

| Príloha 8 – | Ustanovenia týkajúce sa osobitných podmienok pre pružinové brzdové systémy |
| --- | --- |

Príloha 8 –

| Príloha 9 – | Ustanovenia týkajúce sa parkovacích brzdových systémov vybavených mechanickým blokovaním brzdových valcov (aktivátory blokovania) |
| --- | --- |

Príloha 9 –

| Príloha 10 – | Rozdelenie brzdenia na nápravy vozidiel a požiadavky na kompatibilitu medzi ťažnými vozidlami a prípojnými vozidlami |
| --- | --- |

Príloha 10 –

| Príloha 11 – | Prípady, kedy sa skúšky typu I a/alebo typu II (alebo typu IIA) alebo typu III nemusia vykonávať |
| --- | --- |

Príloha 11 –

| Príloha 11 – Dodatok 1 – | Tabuľky I, II a III |
| --- | --- |

Príloha 11 – Dodatok 1 –

| Príloha 11 – Dodatok 2 – | Alternatívne postupy pre skúšky typu I a typu III pre brzdy prípojného vozidla |
| --- | --- |

Príloha 11 – Dodatok 2 –

| Príloha 11 – Dodatok 3 – | Vzorový formulár skúšobného protokolu predpísaný v bodoch 3.7.1 a 3.7.2 dodatku 2 k tejto prílohe |
| --- | --- |

Príloha 11 – Dodatok 3 –

| Príloha 11 – Dodatok 4 – | Vzorový formulár skúšobného protokolu pre alternatívne zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd predpísaný v bode 3.7.3 dodatku 2 k tejto prílohe |
| --- | --- |

Príloha 11 – Dodatok 4 –

| Príloha 12 – | Podmienky skúšania vozidiel vybavených nájazdovými brzdovými systémami |
| --- | --- |

Príloha 12 –

| Príloha 12 – Dodatok 1 – | Obrázky 1 až 8 |
| --- | --- |

Príloha 12 – Dodatok 1 –

| Príloha 12 – Dodatok 2 – | Skúšobný protokol týkajúci sa ovládacieho zariadenia nájazdového brzdového systému |
| --- | --- |

Príloha 12 – Dodatok 2 –

| Príloha 12 – Dodatok 3 – | Skúšobný protokol týkajúci sa brzdy |
| --- | --- |

Príloha 12 – Dodatok 3 –

| Príloha 12 – Dodatok 4 – | Skúšobný protokol týkajúci sa kompatibility ovládacieho zariadenia nájazdového brzdenia, prevodu a bŕzd na prípojnom vozidle |
| --- | --- |

Príloha 12 – Dodatok 4 –

| Príloha 13 – | Skúšobné požiadavky pre vozidlá vybavené protiblokovacími systémami |
| --- | --- |

Príloha 13 –

| Príloha 13 – Dodatok 1 – | Symboly a vymedzenia |
| --- | --- |

Príloha 13 – Dodatok 1 –

| Príloha 13 – Dodatok 2 – | Využitie adhézie |
| --- | --- |

Príloha 13 – Dodatok 2 –

| Príloha 13 – Dodatok 3 – | Účinnosť na povrchoch s rozdielnou adhéziou |
| --- | --- |

Príloha 13 – Dodatok 3 –

| Príloha 13 – Dodatok 4 – | Metóda výberu povrchov s nízkou adhéziou |
| --- | --- |

Príloha 13 – Dodatok 4 –

| Príloha 14 – | Skúšobné podmienky pre prípojné vozidlá s elektrickými brzdovými systémami |
| --- | --- |

Príloha 14 –

| Príloha 14 – Dodatok – | Kompatibilita pomerného brzdného spomalenia prípojného vozidla a stredného plne rozvinutého spomalenia jazdnej súpravy ťažného a prípojného vozidla (naložené a nenaložené prípojné vozidlo) |
| --- | --- |

Príloha 14 – Dodatok –

| Príloha 15 – | Metóda skúšky brzdových obložení na zotrvačníkovom dynamometri |
| --- | --- |

Príloha 15 –

| Príloha 16 – | (Vyhradené) |
| --- | --- |

Príloha 16 –

| Príloha 17 – | Skúšobný postup na posúdenie funkčnej kompatibility vozidiel vybavených elektrickými ovládacími vedeniami |
| --- | --- |

Príloha 17 –

| Príloha 18 – | Osobitné požiadavky uplatňované na bezpečnostné aspekty komplexných elektronických ovládacích systémov vozidla |
| --- | --- |

Príloha 18 –

| Príloha 19 – | Skúšanie účinnosti brzdových komponentov prípojného vozidla |
| --- | --- |

Príloha 19 –

| Príloha 19 – Dodatok 1 – | Vzorový formulár overovacieho protokolu pre membránové brzdové komory |
| --- | --- |

Príloha 19 – Dodatok 1 –

| Príloha 19 – Dodatok 2 – | Vzorový referenčný záznam výsledkov skúšky pre membránové brzdové komory |
| --- | --- |

Príloha 19 – Dodatok 2 –

| Príloha 19 – Dodatok 3 – | Vzorový formulár overovacieho protokolu pre pružinové brzdy |
| --- | --- |

Príloha 19 – Dodatok 3 –

| Príloha 19 – Dodatok 4 – | Vzorový referenčný záznam výsledkov skúšky pre pružinové brzdy |
| --- | --- |

Príloha 19 – Dodatok 4 –

| Príloha 19 – Dodatok 5 – | Informačný dokument o protiblokovacom brzdovom systéme prípojného vozidla |
| --- | --- |

Príloha 19 – Dodatok 5 –

| Príloha 19 – Dodatok 6 – | Skúšobný protokol týkajúci sa protiblokovacieho brzdového systému prípojného vozidla |
| --- | --- |

Príloha 19 – Dodatok 6 –

| Príloha 19 – Dodatok 7 – | Symboly a vymedzenia |
| --- | --- |

Príloha 19 – Dodatok 7 –

| Príloha 19 – Dodatok 8 – | Dokumentačný formulár pre skúšku v teréne predpísaný v bode 4.4.2.9 tejto prílohy |
| --- | --- |

Príloha 19 – Dodatok 8 –

| Príloha 20 – | Alternatívny postup pre typové schvaľovanie prípojných vozidiel |
| --- | --- |

Príloha 20 –

| Príloha 20 – Dodatok 1 – | Metóda výpočtu výšky ťažiska |
| --- | --- |

Príloha 20 – Dodatok 1 –

| Príloha 20 – Dodatok 2 – | Overovací graf pre bod 3.2.1.5 – návesy |
| --- | --- |

Príloha 20 – Dodatok 2 –

| Príloha 20 – Dodatok 3 – | Overovací graf pre bod 3.2.1.6 – prípojné vozidlá so stredovou nápravou |
| --- | --- |

Príloha 20 – Dodatok 3 –

| Príloha 20 – Dodatok 4 – | Overovací graf pre bod 3.2.1.7 – kompletné prípojné vozidlá |
| --- | --- |

Príloha 20 – Dodatok 4 –

| Príloha 20 – Dodatok 5 – | Symboly a vymedzenia |
| --- | --- |

Príloha 20 – Dodatok 5 –

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 1.1. | Tento predpis sa vzťahuje na vozidlá kategórií M2, M3, N a O (1) z hľadiska brzdenia (2). |
| --- | --- |

1.1.

Tento predpis sa vzťahuje na vozidlá kategórií M2, M3, N a O (1) z hľadiska brzdenia (2).

| 1.2. | Tento predpis sa nevzťahuje na:






  1.2.1. | vozidlá s konštrukčnou rýchlosťou nepresahujúcou 25 km/h; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Tento predpis sa nevzťahuje na:

1.2.1.

vozidlá s konštrukčnou rýchlosťou nepresahujúcou 25 km/h;

| 1.2.2. | prípojné vozidlá, ktoré nemôžu byť pripojené k motorovým vozidlám s konštrukčnou rýchlosťou presahujúcou 25 km/h; |
| --- | --- |

1.2.2.

prípojné vozidlá, ktoré nemôžu byť pripojené k motorovým vozidlám s konštrukčnou rýchlosťou presahujúcou 25 km/h;

| 1.2.3. | vozidlá vybavené na riadenie invalidmi; |
| --- | --- |

1.2.3.

vozidlá vybavené na riadenie invalidmi;

| 1.3. | Podľa platných ustanovení tohto predpisu sa tento predpis nevzťahuje na vybavenie, zariadenia, metódy a podmienky vymenované v prílohe 1. |
| --- | --- |

1.3.

Podľa platných ustanovení tohto predpisu sa tento predpis nevzťahuje na vybavenie, zariadenia, metódy a podmienky vymenované v prílohe 1.

2.   VYMEDZENIE POJMOV

Na účely tohto predpisu,

| 2.1. | „typové schválenie vozidla“ je schválenie typu vozidla z hľadiska brzdenia; |
| --- | --- |

2.1.

„typové schválenie vozidla“ je schválenie typu vozidla z hľadiska brzdenia;

| 2.2. | „typ vozidla“ je kategória vozidiel, ktoré sa nelíšia v takých podstatných aspektoch, ako sú:






  2.2.1. | v prípade motorového vozidla:






  2.2.1.1. | kategória vozidla (pozri bod 1.1); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

„typ vozidla“ je kategória vozidiel, ktoré sa nelíšia v takých podstatných aspektoch, ako sú:

2.2.1.

v prípade motorového vozidla:

2.2.1.1.

kategória vozidla (pozri bod 1.1);

| 2.2.1.2. | maximálna hmotnosť vymedzená v bode 2.16; |
| --- | --- |

2.2.1.2.

maximálna hmotnosť vymedzená v bode 2.16;

| 2.2.1.3. | rozloženie hmotnosti na nápravy; |
| --- | --- |

2.2.1.3.

rozloženie hmotnosti na nápravy;

| 2.2.1.4. | maximálna konštrukčná rýchlosť; |
| --- | --- |

2.2.1.4.

maximálna konštrukčná rýchlosť;

| 2.2.1.5. | odlišný typ brzdového zariadenia, najmä so zreteľom na prítomnosť alebo absenciu zariadenia na brzdenie prípojného vozidla alebo akúkoľvek prítomnosť elektrického regeneratívneho brzdového systému; |
| --- | --- |

2.2.1.5.

odlišný typ brzdového zariadenia, najmä so zreteľom na prítomnosť alebo absenciu zariadenia na brzdenie prípojného vozidla alebo akúkoľvek prítomnosť elektrického regeneratívneho brzdového systému;

| 2.2.1.6. | počet a usporiadanie náprav; |
| --- | --- |

2.2.1.6.

počet a usporiadanie náprav;

| 2.2.1.7. | typ motora; |
| --- | --- |

2.2.1.7.

typ motora;

| 2.2.1.8. | počet prevodových stupňov a ich prevodové pomery |
| --- | --- |

2.2.1.8.

počet prevodových stupňov a ich prevodové pomery

| 2.2.1.9. | koncové prevodové pomery; |
| --- | --- |

2.2.1.9.

koncové prevodové pomery;

| 2.2.1.10. | rozmery pneumatík; |
| --- | --- |

2.2.1.10.

rozmery pneumatík;

| 2.2.2. | v prípade prípojných vozidiel:






  2.2.2.1. | kategória vozidla (pozri bod 1.1); |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

v prípade prípojných vozidiel:

2.2.2.1.

kategória vozidla (pozri bod 1.1);

| 2.2.2.2. | maximálna hmotnosť vymedzená v bode 2.16; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

maximálna hmotnosť vymedzená v bode 2.16;

| 2.2.2.3. | rozloženie hmotnosti na nápravy; |
| --- | --- |

2.2.2.3.

rozloženie hmotnosti na nápravy;

| 2.2.2.4. | odlišný typ brzdového zariadenia; |
| --- | --- |

2.2.2.4.

odlišný typ brzdového zariadenia;

| 2.2.2.5. | počet a usporiadanie náprav; |
| --- | --- |

2.2.2.5.

počet a usporiadanie náprav;

| 2.2.2.6. | rozmery pneumatík; |
| --- | --- |

2.2.2.6.

rozmery pneumatík;

| 2.3. | „brzdový systém“ je sústava častí, ktorých funkciou je postupné znižovanie rýchlosti pohybujúceho sa vozidla alebo jeho zastavenie, alebo jeho udržanie v nehybnom stave, ak je už zastavené; tieto funkcie sú špecifikované v bode 5.1.2. Systém pozostáva z ovládania, prevodu a samotnej brzdy; |
| --- | --- |

2.3.

„brzdový systém“ je sústava častí, ktorých funkciou je postupné znižovanie rýchlosti pohybujúceho sa vozidla alebo jeho zastavenie, alebo jeho udržanie v nehybnom stave, ak je už zastavené; tieto funkcie sú špecifikované v bode 5.1.2. Systém pozostáva z ovládania, prevodu a samotnej brzdy;

| 2.4. | „ovládanie“ je časť aktivovaná priamo vodičom (alebo v prípade niektorých prípojných vozidiel spolujazdcom) s cieľom dodať energiu potrebnú na brzdenie alebo jeho ovládanie. Touto energiou môže byť svalová energia vodiča alebo energia z iného zdroja ovládaného vodičom alebo prípadne kinetická energia prípojného vozidla alebo kombinácia týchto rôznych druhov energie;






  2.4.1. | „aktivácia“ je použitie aj uvoľnenie ovládania. |
| --- | --- | --- |

2.4.

„ovládanie“ je časť aktivovaná priamo vodičom (alebo v prípade niektorých prípojných vozidiel spolujazdcom) s cieľom dodať energiu potrebnú na brzdenie alebo jeho ovládanie. Touto energiou môže byť svalová energia vodiča alebo energia z iného zdroja ovládaného vodičom alebo prípadne kinetická energia prípojného vozidla alebo kombinácia týchto rôznych druhov energie;

2.4.1.

„aktivácia“ je použitie aj uvoľnenie ovládania.

| 2.5. | „prevod“ je sústava komponentov nachádzajúcich sa medzi ovládaním a brzdou a ich funkčné prepojenie. Prevod môže byť mechanický, hydraulický, pneumatický, elektrický alebo zmiešaný. Ak je brzdná sila odvodená alebo podporovaná zo zdroja energie nezávislého od vodiča, zásoba energie v systéme je rovnako súčasťou prevodu.
  Prevod je rozdelený na dve nezávislé funkcie: prevod ovládania a prevod energie. Ak sa v tomto predpise použije termín „prevod“ samostatne, znamená to „prevod ovládania“ aj „prevod energie“. Ovládacie a prívodné vedenie medzi ťažnými a prípojnými vozidlami sa nepovažujú za časti prevodu;






  2.5.1. | „prevod ovládania“ je sústava komponentov prevodu, ktoré ovládajú činnosť bŕzd vrátane ovládacej funkcie a potrebnej(-ých) zásoby (zásob) energie; |
| --- | --- | --- |

2.5.

„prevod“ je sústava komponentov nachádzajúcich sa medzi ovládaním a brzdou a ich funkčné prepojenie. Prevod môže byť mechanický, hydraulický, pneumatický, elektrický alebo zmiešaný. Ak je brzdná sila odvodená alebo podporovaná zo zdroja energie nezávislého od vodiča, zásoba energie v systéme je rovnako súčasťou prevodu.

Prevod je rozdelený na dve nezávislé funkcie: prevod ovládania a prevod energie. Ak sa v tomto predpise použije termín „prevod“ samostatne, znamená to „prevod ovládania“ aj „prevod energie“. Ovládacie a prívodné vedenie medzi ťažnými a prípojnými vozidlami sa nepovažujú za časti prevodu;

2.5.1.

„prevod ovládania“ je sústava komponentov prevodu, ktoré ovládajú činnosť bŕzd vrátane ovládacej funkcie a potrebnej(-ých) zásoby (zásob) energie;

| 2.5.2. | „prevod energie“ je sústava komponentov, ktoré dodávajú brzdám energiu potrebnú na ich fungovanie vrátane zásoby (zásob) energie potrebnej(-ných) na činnosť bŕzd; |
| --- | --- |

2.5.2.

„prevod energie“ je sústava komponentov, ktoré dodávajú brzdám energiu potrebnú na ich fungovanie vrátane zásoby (zásob) energie potrebnej(-ných) na činnosť bŕzd;

| 2.6. | „brzda“ je časť, v ktorej sa vyvíjajú sily, ktoré pôsobia proti pohybu vozidla. Môže byť trecia (ak sily vznikajú trením medzi dvoma vzájomne sa pohybujúcimi časťami vozidla); elektrická (ak sily vznikajú elektromagnetickým účinkom medzi dvoma navzájom sa pohybujúcimi časťami vozidla, ktoré sa nedotýkajú); hydrodynamická (ak sily vznikajú účinkom kvapaliny, ktorá sa nachádza medzi dvoma navzájom sa pohybujúcimi časťami vozidla); alebo motorová (ak sily vznikajú z umelého zvýšenia brzdného účinku motora, ktorý je prenášaný na kolesá); |
| --- | --- |

2.6.

„brzda“ je časť, v ktorej sa vyvíjajú sily, ktoré pôsobia proti pohybu vozidla. Môže byť trecia (ak sily vznikajú trením medzi dvoma vzájomne sa pohybujúcimi časťami vozidla); elektrická (ak sily vznikajú elektromagnetickým účinkom medzi dvoma navzájom sa pohybujúcimi časťami vozidla, ktoré sa nedotýkajú); hydrodynamická (ak sily vznikajú účinkom kvapaliny, ktorá sa nachádza medzi dvoma navzájom sa pohybujúcimi časťami vozidla); alebo motorová (ak sily vznikajú z umelého zvýšenia brzdného účinku motora, ktorý je prenášaný na kolesá);

| 2.7. | „rôzne typy brzdových systémov“ sú systémy, ktoré sa líšia v takých podstatných aspektoch, ako sú:






  2.7.1. | komponenty, ktoré majú rozdielne vlastnosti; |
| --- | --- | --- |

2.7.

„rôzne typy brzdových systémov“ sú systémy, ktoré sa líšia v takých podstatných aspektoch, ako sú:

2.7.1.

komponenty, ktoré majú rozdielne vlastnosti;

| 2.7.2. | komponent vyrobený z materiálov, ktoré majú rozdielne vlastnosti, alebo komponent odlišujúci sa tvarom alebo veľkosťou; |
| --- | --- |

2.7.2.

komponent vyrobený z materiálov, ktoré majú rozdielne vlastnosti, alebo komponent odlišujúci sa tvarom alebo veľkosťou;

| 2.7.3. | odlišná zostava komponentov; |
| --- | --- |

2.7.3.

odlišná zostava komponentov;

| 2.8. | „komponent brzdového systému“ je jedna z individuálnych častí, ktoré keď sa zmontujú, vytvoria brzdový systém; |
| --- | --- |

2.8.

„komponent brzdového systému“ je jedna z individuálnych častí, ktoré keď sa zmontujú, vytvoria brzdový systém;

| 2.9. | „priebežné brzdenie“ je brzdenie jazdnej súpravy vozidiel prostredníctvom montáže s týmito charakteristikami:






  2.9.1. | jediné ovládanie, ktoré vodič aktivuje postupne jediným pohybom zo svojho sedadla; |
| --- | --- | --- |

2.9.

„priebežné brzdenie“ je brzdenie jazdnej súpravy vozidiel prostredníctvom montáže s týmito charakteristikami:

2.9.1.

jediné ovládanie, ktoré vodič aktivuje postupne jediným pohybom zo svojho sedadla;

| 2.9.2. | energia použitá na brzdenie vozidiel tvoriacich jazdnú súpravu je dodávaná z toho istého zdroja (ktorým môže byť svalová energia vodiča); |
| --- | --- |

2.9.2.

energia použitá na brzdenie vozidiel tvoriacich jazdnú súpravu je dodávaná z toho istého zdroja (ktorým môže byť svalová energia vodiča);

| 2.9.3. | brzdová montáž zabezpečuje súčasné alebo vhodne fázované brzdenie každého z vozidiel tvoriacich jazdnú súpravu bez ohľadu na ich vzájomnú polohu; |
| --- | --- |

2.9.3.

brzdová montáž zabezpečuje súčasné alebo vhodne fázované brzdenie každého z vozidiel tvoriacich jazdnú súpravu bez ohľadu na ich vzájomnú polohu;

| 2.10. | „polopriebežné brzdenie“ je brzdenie jazdnej súpravy vozidiel prostredníctvom montáže s týmito charakteristikami:






  2.10.1. | jediné ovládanie, ktoré vodič uvádza do činnosti postupne jediným pohybom zo svojho sedadla; |
| --- | --- | --- |

2.10.

„polopriebežné brzdenie“ je brzdenie jazdnej súpravy vozidiel prostredníctvom montáže s týmito charakteristikami:

2.10.1.

jediné ovládanie, ktoré vodič uvádza do činnosti postupne jediným pohybom zo svojho sedadla;

| 2.10.2. | energia použitá na brzdenie vozidiel tvoriacich súpravu je dodávaná z dvoch rôznych zdrojov (z ktorých jeden môže byť svalová energia vodiča); |
| --- | --- |

2.10.2.

energia použitá na brzdenie vozidiel tvoriacich súpravu je dodávaná z dvoch rôznych zdrojov (z ktorých jeden môže byť svalová energia vodiča);

| 2.10.3. | brzdová montáž zabezpečuje súčasné alebo vhodne fázované brzdenie každého z vozidiel tvoriacich jazdnú súpravu bez ohľadu na ich vzájomnú polohu; |
| --- | --- |

2.10.3.

brzdová montáž zabezpečuje súčasné alebo vhodne fázované brzdenie každého z vozidiel tvoriacich jazdnú súpravu bez ohľadu na ich vzájomnú polohu;

| 2.11. | „automatické brzdenie“ je brzdenie prípojného vozidla alebo vozidiel, ktoré nastáva automaticky pri oddelení častí jazdnej súpravy spojených vozidiel vrátane takéhoto oddelenia prostredníctvom pretrhnutia spojovacieho zariadenia bez toho, aby zvyšok súpravy prestal byť brzdený; |
| --- | --- |

2.11.

„automatické brzdenie“ je brzdenie prípojného vozidla alebo vozidiel, ktoré nastáva automaticky pri oddelení častí jazdnej súpravy spojených vozidiel vrátane takéhoto oddelenia prostredníctvom pretrhnutia spojovacieho zariadenia bez toho, aby zvyšok súpravy prestal byť brzdený;

| 2.12. | „nájazdové brzdenie“ je brzdenie využitím síl, ktoré vznikajú pri priblížení sa prípojného vozidla k ťažnému vozidlu; |
| --- | --- |

2.12.

„nájazdové brzdenie“ je brzdenie využitím síl, ktoré vznikajú pri priblížení sa prípojného vozidla k ťažnému vozidlu;

| 2.13. | „postupné a odstupňované brzdenie“ je brzdenie, počas ktorého v rámci normálnej činnosti zariadenia a pri aktivácii bŕzd (pozri bod 2.4.1):






  2.13.1. | vodič môže pôsobením na ovládanie kedykoľvek zvyšovať alebo znižovať brzdnú silu; |
| --- | --- | --- |

2.13.

„postupné a odstupňované brzdenie“ je brzdenie, počas ktorého v rámci normálnej činnosti zariadenia a pri aktivácii bŕzd (pozri bod 2.4.1):

2.13.1.

vodič môže pôsobením na ovládanie kedykoľvek zvyšovať alebo znižovať brzdnú silu;

| 2.13.2. | brzdná sila sa mení proporcionálne podľa pôsobenia na ovládanie (monotónna funkcia) a |
| --- | --- |

2.13.2.

brzdná sila sa mení proporcionálne podľa pôsobenia na ovládanie (monotónna funkcia) a

| 2.13.3. | brzdná sila môže byť ľahko regulovaná s dostatočnou presnosťou; |
| --- | --- |

2.13.3.

brzdná sila môže byť ľahko regulovaná s dostatočnou presnosťou;

| 2.14. | „fázové brzdenie“ je prostriedok, ktorý môže byť použitý, ak sú dva alebo viaceré zdroje brzdenia ovládané zo spoločného ovládania, pričom jeden zdroj môže získať prioritu pomocou spätného posunu ostatných zdrojov tak, aby sa dosiahol zvýšený ovládací pohyb potrebný pred tým, ako sa zdroje uvedú do činnosti; |
| --- | --- |

2.14.

„fázové brzdenie“ je prostriedok, ktorý môže byť použitý, ak sú dva alebo viaceré zdroje brzdenia ovládané zo spoločného ovládania, pričom jeden zdroj môže získať prioritu pomocou spätného posunu ostatných zdrojov tak, aby sa dosiahol zvýšený ovládací pohyb potrebný pred tým, ako sa zdroje uvedú do činnosti;

| 2.15. | „odľahčovací brzdový systém“ je doplnkový brzdový systém so schopnosťou zabezpečiť a udržať brzdný účinok počas dlhej doby bez podstatného zníženia účinnosti. Termín „odľahčovací brzdový systém“ zahŕňa kompletný systém vrátane ovládacieho zariadenia.






  2.15.1. | Odľahčovací brzdný systém sa môže skladať z jedného zariadenia alebo zo sústavy niekoľkých zariadení. Každé zariadenie môže mať svoje vlastné ovládanie. |
| --- | --- | --- |

2.15.

„odľahčovací brzdový systém“ je doplnkový brzdový systém so schopnosťou zabezpečiť a udržať brzdný účinok počas dlhej doby bez podstatného zníženia účinnosti. Termín „odľahčovací brzdový systém“ zahŕňa kompletný systém vrátane ovládacieho zariadenia.

2.15.1.

Odľahčovací brzdný systém sa môže skladať z jedného zariadenia alebo zo sústavy niekoľkých zariadení. Každé zariadenie môže mať svoje vlastné ovládanie.

| 2.15.2. | Ovládacie konfigurácie pre odľahčovací brzdový systém:






  2.15.2.1. | „nezávislý odľahčovací brzdový systém“ je odľahčovací brzdový systém, ktorého ovládacie zariadenie je oddelené od ovládacieho zariadenia prevádzkového brzdového systému a iných brzdových systémov; |
| --- | --- | --- |

2.15.2.

Ovládacie konfigurácie pre odľahčovací brzdový systém:

2.15.2.1.

„nezávislý odľahčovací brzdový systém“ je odľahčovací brzdový systém, ktorého ovládacie zariadenie je oddelené od ovládacieho zariadenia prevádzkového brzdového systému a iných brzdových systémov;

| 2.15.2.2. | „integrovaný odľahčovací brzdový systém“ je odľahčovací brzdový systém, ktorého ovládacie zariadenie je integrované s ovládacím zariadením prevádzkového brzdového systému tak, že odľahčovací aj prevádzkový brzdový systém sa uvádzajú do činnosti súčasne alebo sú vhodne fázované činnosťou kombinovaného ovládacieho zariadenia; |
| --- | --- |

2.15.2.2.

„integrovaný odľahčovací brzdový systém“ je odľahčovací brzdový systém, ktorého ovládacie zariadenie je integrované s ovládacím zariadením prevádzkového brzdového systému tak, že odľahčovací aj prevádzkový brzdový systém sa uvádzajú do činnosti súčasne alebo sú vhodne fázované činnosťou kombinovaného ovládacieho zariadenia;

| 2.15.2.3. | „kombinovaný odľahčovací brzdový systém“ je integrovaný odľahčovací brzdový systém, ktorý má navyše vypínacie zariadenie umožňujúce pomocou kombinovaného ovládania použiť len prevádzkový brzdový systém; |
| --- | --- |

2.15.2.3.

„kombinovaný odľahčovací brzdový systém“ je integrovaný odľahčovací brzdový systém, ktorý má navyše vypínacie zariadenie umožňujúce pomocou kombinovaného ovládania použiť len prevádzkový brzdový systém;

| 2.16. | „naložené vozidlo“ znamená, ak nie je stanovené inak, vozidlo naložené tak, aby sa dosiahla „maximálna hmotnosť“; |
| --- | --- |

2.16.

„naložené vozidlo“ znamená, ak nie je stanovené inak, vozidlo naložené tak, aby sa dosiahla „maximálna hmotnosť“;

| 2.17. | „maximálna hmotnosť“ je hmotnosť uvedená výrobcom vozidla ako technicky prípustná hmotnosť (táto hmotnosť môže byť vyššia ako „maximálna prípustná hmotnosť“ stanovená vnútroštátnym orgánom); |
| --- | --- |

2.17.

„maximálna hmotnosť“ je hmotnosť uvedená výrobcom vozidla ako technicky prípustná hmotnosť (táto hmotnosť môže byť vyššia ako „maximálna prípustná hmotnosť“ stanovená vnútroštátnym orgánom);

| 2.18. | „rozloženie hmotnosti na nápravy“ je rozloženie účinku gravitácie na hmotnosť vozidla a/alebo jeho obsahu na nápravy; |
| --- | --- |

2.18.

„rozloženie hmotnosti na nápravy“ je rozloženie účinku gravitácie na hmotnosť vozidla a/alebo jeho obsahu na nápravy;

| 2.19. | „zaťaženie kolesa/nápravy“ je vertikálna statická reakcia (sila) povrchu vozovky v mieste kontaktu kolesa/kolies nápravy s vozovkou; |
| --- | --- |

2.19.

„zaťaženie kolesa/nápravy“ je vertikálna statická reakcia (sila) povrchu vozovky v mieste kontaktu kolesa/kolies nápravy s vozovkou;

| 2.20. | „maximálne stacionárne zaťaženie kolesa/nápravy“ je stacionárne zaťaženie kolesa/nápravy dosiahnuté za podmienky naloženého vozidla; |
| --- | --- |

2.20.

„maximálne stacionárne zaťaženie kolesa/nápravy“ je stacionárne zaťaženie kolesa/nápravy dosiahnuté za podmienky naloženého vozidla;

| 2.21. | „elektrické regeneratívne brzdenie“ je brzdový systém, ktorý počas brzdenia umožňuje premenu kinetickej energie vozidla na elektrickú energiu;






  2.21.1. | „ovládanie elektrického regeneratívneho brzdenia“ je zariadenie, ktoré moduluje činnosť elektrického regeneratívneho brzdového systému; |
| --- | --- | --- |

2.21.

„elektrické regeneratívne brzdenie“ je brzdový systém, ktorý počas brzdenia umožňuje premenu kinetickej energie vozidla na elektrickú energiu;

2.21.1.

„ovládanie elektrického regeneratívneho brzdenia“ je zariadenie, ktoré moduluje činnosť elektrického regeneratívneho brzdového systému;

| 2.21.2. | „elektrický regeneratívny brzdový systém kategórie A“ je elektrický regeneratívny brzdový systém, ktorý nie je súčasťou prevádzkového brzdového systému; |
| --- | --- |

2.21.2.

„elektrický regeneratívny brzdový systém kategórie A“ je elektrický regeneratívny brzdový systém, ktorý nie je súčasťou prevádzkového brzdového systému;

| 2.21.3. | „elektrický regeneratívny brzdový systém kategórie B“ je elektrický regeneratívny brzdový systém, ktorý je súčasťou prevádzkového brzdového systému; |
| --- | --- |

2.21.3.

„elektrický regeneratívny brzdový systém kategórie B“ je elektrický regeneratívny brzdový systém, ktorý je súčasťou prevádzkového brzdového systému;

| 2.21.4. | „elektrický stav nabitia“ je okamžitá miera množstva elektrickej energie akumulovanej v trakčnej batérii vo vzťahu k maximálnemu množstvu elektrickej energie, ktoré by bolo možné akumulovať v tejto batérii; |
| --- | --- |

2.21.4.

„elektrický stav nabitia“ je okamžitá miera množstva elektrickej energie akumulovanej v trakčnej batérii vo vzťahu k maximálnemu množstvu elektrickej energie, ktoré by bolo možné akumulovať v tejto batérii;

| 2.21.5. | „trakčná batéria“ je zostava akumulátorov tvoriaca zásobu energie použitú na napájanie trakčného(-ých) motora(-ov) vozidla; |
| --- | --- |

2.21.5.

„trakčná batéria“ je zostava akumulátorov tvoriaca zásobu energie použitú na napájanie trakčného(-ých) motora(-ov) vozidla;

| 2.22. | „hydraulický brzdový systém s akumulovanou energiou“ je brzdový systém, kde sa energia dodáva hydraulickou kvapalinou pod tlakom, ktorá je akumulovaná v jednom alebo viacerých akumulátoroch napájaných z jedného alebo viacerých tlakových čerpadiel, pričom každé z nich je vybavené zariadením na obmedzenie tlaku na maximálnu hodnotu. Túto hodnotu špecifikuje výrobca; |
| --- | --- |

2.22.

„hydraulický brzdový systém s akumulovanou energiou“ je brzdový systém, kde sa energia dodáva hydraulickou kvapalinou pod tlakom, ktorá je akumulovaná v jednom alebo viacerých akumulátoroch napájaných z jedného alebo viacerých tlakových čerpadiel, pričom každé z nich je vybavené zariadením na obmedzenie tlaku na maximálnu hodnotu. Túto hodnotu špecifikuje výrobca;

| 2.23. | „súčasné blokovanie predných a zadných kolies“ je stav, keď je časový interval medzi prvým zablokovaním posledného (druhého) kolesa na zadnej náprave a prvým zablokovaním posledného (druhého) kolesa na prednej náprave kratší ako 0,1 sekundy; |
| --- | --- |

2.23.

„súčasné blokovanie predných a zadných kolies“ je stav, keď je časový interval medzi prvým zablokovaním posledného (druhého) kolesa na zadnej náprave a prvým zablokovaním posledného (druhého) kolesa na prednej náprave kratší ako 0,1 sekundy;

| 2.24. | „elektrické ovládacie vedenie“ je elektrické spojenie medzi motorovým vozidlom a prípojným vozidlom, ktoré zabezpečuje ovládaciu funkciu brzdenia prípojného vozidla. Skladá sa z elektrického vedenia a konektora a zahŕňa časti na komunikáciu údajov a prívod elektrickej energie pre prevod ovládania prípojného vozidla; |
| --- | --- |

2.24.

„elektrické ovládacie vedenie“ je elektrické spojenie medzi motorovým vozidlom a prípojným vozidlom, ktoré zabezpečuje ovládaciu funkciu brzdenia prípojného vozidla. Skladá sa z elektrického vedenia a konektora a zahŕňa časti na komunikáciu údajov a prívod elektrickej energie pre prevod ovládania prípojného vozidla;

| 2.25. | „komunikácia údajov“ je prenos digitálnych údajov podľa pravidiel protokolu; |
| --- | --- |

2.25.

„komunikácia údajov“ je prenos digitálnych údajov podľa pravidiel protokolu;

| 2.26. | „bod-bod“ je typológia komunikačnej siete iba s dvoma jednotkami. Každá jednotka má integrovaný koncový odpor pre komunikačné vedenie; |
| --- | --- |

2.26.

„bod-bod“ je typológia komunikačnej siete iba s dvoma jednotkami. Každá jednotka má integrovaný koncový odpor pre komunikačné vedenie;

| 2.27. | „ovládanie spojovacej sily“ je systém/funkcia na automatické vyrovnávanie pomerného brzdného spomalenia ťažného vozidla a prípojného vozidla; |
| --- | --- |

2.27.

„ovládanie spojovacej sily“ je systém/funkcia na automatické vyrovnávanie pomerného brzdného spomalenia ťažného vozidla a prípojného vozidla;

| 2.28. | vymedzenia „menovitej hodnoty“ sa pre referenčnú účinnosť bŕzd vyžadujú na stanovenie hodnoty prevodovej funkcie brzdového systému, ktorá uvádza do vzťahu výstup a vstup pre jednotlivé vozidlá a pre jazdné súpravy;






  2.28.1. | „menovitá hodnota“ pre motorové vozidlo je vymedzená ako charakteristika, ktorú je možné preukázať pri typovom schvaľovaní a ktorá uvádza do vzťahu pomerné brzdné spomalenie samotného vozidla a úroveň premennej brzdového vstupu; |
| --- | --- | --- |

2.28.

vymedzenia „menovitej hodnoty“ sa pre referenčnú účinnosť bŕzd vyžadujú na stanovenie hodnoty prevodovej funkcie brzdového systému, ktorá uvádza do vzťahu výstup a vstup pre jednotlivé vozidlá a pre jazdné súpravy;

2.28.1.

„menovitá hodnota“ pre motorové vozidlo je vymedzená ako charakteristika, ktorú je možné preukázať pri typovom schvaľovaní a ktorá uvádza do vzťahu pomerné brzdné spomalenie samotného vozidla a úroveň premennej brzdového vstupu;

| 2.28.2. | „menovitá hodnota“ pre prípojné vozidlo je vymedzená ako charakteristika, ktorú je možné preukázať pri typovom schvaľovaní a ktorá uvádza do vzťahu pomerné brzdné spomalenie a signál spojovacej hlavice; |
| --- | --- |

2.28.2.

„menovitá hodnota“ pre prípojné vozidlo je vymedzená ako charakteristika, ktorú je možné preukázať pri typovom schvaľovaní a ktorá uvádza do vzťahu pomerné brzdné spomalenie a signál spojovacej hlavice;

| 2.28.3. | „požadovaná menovitá hodnota“ pre ovládanie spojovacej sily je vymedzená ako charakteristika, ktorá uvádza do vzťahu signál spojovacej hlavice a pomerné brzdné spomalenie a ktorú je možné preukázať pri typovom schvaľovaní v rámci limitov pásiem kompatibility prílohy 10; |
| --- | --- |

2.28.3.

„požadovaná menovitá hodnota“ pre ovládanie spojovacej sily je vymedzená ako charakteristika, ktorá uvádza do vzťahu signál spojovacej hlavice a pomerné brzdné spomalenie a ktorú je možné preukázať pri typovom schvaľovaní v rámci limitov pásiem kompatibility prílohy 10;

| 2.29. | „automaticky ovládané brzdenie“ je funkcia v rámci komplexného elektronického ovládacieho systému, kde sa aktivácia brzdového(-ých) systému(-ov) alebo bŕzd určitých náprav uskutočňuje na účely spomalenia vozidla s priamym zásahom vodiča alebo bez neho na základe automatického vyhodnotenia palubných informácií; |
| --- | --- |

2.29.

„automaticky ovládané brzdenie“ je funkcia v rámci komplexného elektronického ovládacieho systému, kde sa aktivácia brzdového(-ých) systému(-ov) alebo bŕzd určitých náprav uskutočňuje na účely spomalenia vozidla s priamym zásahom vodiča alebo bez neho na základe automatického vyhodnotenia palubných informácií;

| 2.30. | „selektívne brzdenie“ je funkcia v rámci komplexného elektronického ovládacieho systému, kde sa aktivácia jednotlivých bŕzd uskutočňuje automatickým spôsobom, pri ktorom je spomalenie vozidla závislé na zmene správania vozidla; |
| --- | --- |

2.30.

„selektívne brzdenie“ je funkcia v rámci komplexného elektronického ovládacieho systému, kde sa aktivácia jednotlivých bŕzd uskutočňuje automatickým spôsobom, pri ktorom je spomalenie vozidla závislé na zmene správania vozidla;

| 2.31. | „referenčné brzdné sily“ sú brzdné sily jednej nápravy generované na obvode pneumatiky na valcovom brzdovom skúšobnom zariadení vo vzťahu k tlaku aktivátora brzdy a sú deklarované v čase typového schvaľovania; |
| --- | --- |

2.31.

„referenčné brzdné sily“ sú brzdné sily jednej nápravy generované na obvode pneumatiky na valcovom brzdovom skúšobnom zariadení vo vzťahu k tlaku aktivátora brzdy a sú deklarované v čase typového schvaľovania;

| 2.32. | „brzdný signál“ je logický signál oznamujúci aktiváciu brzdy, ako je špecifikované v bode 5.2.1.30; |
| --- | --- |

2.32.

„brzdný signál“ je logický signál oznamujúci aktiváciu brzdy, ako je špecifikované v bode 5.2.1.30;

| 2.33. | „signál núdzového brzdenia“ je logický signál oznamujúci núdzové brzdenie, ako je špecifikované v bode 5.2.1.31. |
| --- | --- |

2.33.

„signál núdzového brzdenia“ je logický signál oznamujúci núdzové brzdenie, ako je špecifikované v bode 5.2.1.31.

3.   ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 3.1. | Žiadosť o schválenie typu vozidla z hľadiska brzdenia predkladá výrobca vozidla alebo jeho riadne splnomocnený zástupca. |
| --- | --- |

3.1.

Žiadosť o schválenie typu vozidla z hľadiska brzdenia predkladá výrobca vozidla alebo jeho riadne splnomocnený zástupca.

| 3.2. | K žiadosti sa prikladajú tieto dokumenty v troch vyhotoveniach a tieto údaje:






  3.2.1. | opis typu vozidla z hľadiska položiek uvedených v bode 2.2. Uvádzajú sa čísla a/alebo symboly udávajúce typ vozidla a v prípade motorových vozidiel typ motora; |
| --- | --- | --- |

3.2.

K žiadosti sa prikladajú tieto dokumenty v troch vyhotoveniach a tieto údaje:

3.2.1.

opis typu vozidla z hľadiska položiek uvedených v bode 2.2. Uvádzajú sa čísla a/alebo symboly udávajúce typ vozidla a v prípade motorových vozidiel typ motora;

| 3.2.2. | zoznam riadne identifikovaných komponentov tvoriacich brzdový systém; |
| --- | --- |

3.2.2.

zoznam riadne identifikovaných komponentov tvoriacich brzdový systém;

| 3.2.3. | diagram zmontovaného brzdového systému a uvedenie polohy jeho komponentov na vozidle; |
| --- | --- |

3.2.3.

diagram zmontovaného brzdového systému a uvedenie polohy jeho komponentov na vozidle;

| 3.2.4. | podrobné výkresy každého komponentu, ktoré ho umožnia ľahko lokalizovať a určiť. |
| --- | --- |

3.2.4.

podrobné výkresy každého komponentu, ktoré ho umožnia ľahko lokalizovať a určiť.

| 3.3. | Vozidlo predstavujúce typ vozidla, ktorý sa má typovo schváliť, sa predloží technickej službe vykonávajúcej schvaľovacie skúšky. |
| --- | --- |

3.3.

Vozidlo predstavujúce typ vozidla, ktorý sa má typovo schváliť, sa predloží technickej službe vykonávajúcej schvaľovacie skúšky.

| 3.4. | Pred udelením typového schválenia príslušný orgán overí, či existujú dostatočné opatrenia na zabezpečenie účinnej kontroly zhody výroby. |
| --- | --- |

3.4.

Pred udelením typového schválenia príslušný orgán overí, či existujú dostatočné opatrenia na zabezpečenie účinnej kontroly zhody výroby.

4.   TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 4.1. | Ak typ vozidla predložený na typové schválenie spĺňa podľa tohto predpisu požiadavky bodov 5 a 6, udelí sa tomuto typu vozidla typové schválenie. |
| --- | --- |

4.1.

Ak typ vozidla predložený na typové schválenie spĺňa podľa tohto predpisu požiadavky bodov 5 a 6, udelí sa tomuto typu vozidla typové schválenie.

| 4.2. | Každému schválenému typu sa pridelí schvaľovacie číslo, ktorého prvé dve číslice (v súčasnosti 10) označujú sériu zmien zahŕňajúcich najnovšie hlavné technické zmeny vykonané v predpise v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nemôže prideliť to isté číslo rovnakému typu vozidla vybavenému iným typom brzdového systému alebo inému typu vozidla. |
| --- | --- |

4.2.

Každému schválenému typu sa pridelí schvaľovacie číslo, ktorého prvé dve číslice (v súčasnosti 10) označujú sériu zmien zahŕňajúcich najnovšie hlavné technické zmeny vykonané v predpise v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nemôže prideliť to isté číslo rovnakému typu vozidla vybavenému iným typom brzdového systému alebo inému typu vozidla.

| 4.3. | Oznámenie o schválení alebo zamietnutí schválenia typu vozidla podľa tohto predpisu sa oznamuje zmluvným stranám dohody uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom formulára zodpovedajúceho vzoru v prílohe 2 k tomuto predpisu a súhrnu informácií obsiahnutých v dokumentoch uvedených v bodoch 3.2.1 až 3.2.4, pričom výkresy poskytnuté žiadateľom musia byť vo formáte nepresahujúcom A4 (210 × 297 mm) alebo poskladané na tento formát v príslušnej mierke. |
| --- | --- |

4.3.

Oznámenie o schválení alebo zamietnutí schválenia typu vozidla podľa tohto predpisu sa oznamuje zmluvným stranám dohody uplatňujúcim tento predpis prostredníctvom formulára zodpovedajúceho vzoru v prílohe 2 k tomuto predpisu a súhrnu informácií obsiahnutých v dokumentoch uvedených v bodoch 3.2.1 až 3.2.4, pričom výkresy poskytnuté žiadateľom musia byť vo formáte nepresahujúcom A4 (210 × 297 mm) alebo poskladané na tento formát v príslušnej mierke.

| 4.4. | Na každé vozidlo zhodné s typom vozidla schváleným podľa tohto predpisu sa na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste uvedenom v schvaľovacom formulári umiestni medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá:






  4.4.1. | z písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá udelila typové schválenie (3), a |
| --- | --- | --- |

4.4.

Na každé vozidlo zhodné s typom vozidla schváleným podľa tohto predpisu sa na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste uvedenom v schvaľovacom formulári umiestni medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá:

4.4.1.

z písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá udelila typové schválenie (3), a

| 4.4.2. | z čísla tohto predpisu, po ktorom nasleduje písmeno „R“, pomlčka a schvaľovacie číslo vpravo od kruhu predpísaného v bode 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

z čísla tohto predpisu, po ktorom nasleduje písmeno „R“, pomlčka a schvaľovacie číslo vpravo od kruhu predpísaného v bode 4.4.1.

| 4.5. | Ak však vozidlo kategórií M2 alebo M3 bolo typovo schválené podľa ustanovení prílohy 4 bodu 1.8 tohto predpisu, za číslom predpisu nasleduje písmeno M. |
| --- | --- |

4.5.

Ak však vozidlo kategórií M2 alebo M3 bolo typovo schválené podľa ustanovení prílohy 4 bodu 1.8 tohto predpisu, za číslom predpisu nasleduje písmeno M.

| 4.6. | Ak sa vozidlo zhoduje s typom vozidla schváleným podľa jedného alebo viacerých predpisov pripojených k dohode v krajine, ktorá udelila typové schválenie podľa tohto predpisu, symbol predpísaný v bode 4.4.1 nie je potrebné opakovať; v takom prípade sa číslo predpisu, schvaľovacie číslo a dodatočné symboly všetkých predpisov, podľa ktorých bolo typové schválenie udelené v krajine, ktorá udelila typové schválenie podľa tohto predpisu, umiestnia vo vertikálnych stĺpcoch vpravo od symbolu predpísaného v bode 4.4.1. |
| --- | --- |

4.6.

Ak sa vozidlo zhoduje s typom vozidla schváleným podľa jedného alebo viacerých predpisov pripojených k dohode v krajine, ktorá udelila typové schválenie podľa tohto predpisu, symbol predpísaný v bode 4.4.1 nie je potrebné opakovať; v takom prípade sa číslo predpisu, schvaľovacie číslo a dodatočné symboly všetkých predpisov, podľa ktorých bolo typové schválenie udelené v krajine, ktorá udelila typové schválenie podľa tohto predpisu, umiestnia vo vertikálnych stĺpcoch vpravo od symbolu predpísaného v bode 4.4.1.

| 4.7. | Schvaľovacia značka musí byť dobre čitateľná a nezmazateľná. |
| --- | --- |

4.7.

Schvaľovacia značka musí byť dobre čitateľná a nezmazateľná.

| 4.8. | Schvaľovacia značka sa umiestňuje tesne v blízkosti štítku s údajmi o vozidle alebo na ňom. |
| --- | --- |

4.8.

Schvaľovacia značka sa umiestňuje tesne v blízkosti štítku s údajmi o vozidle alebo na ňom.

| 4.9. | V prílohe 3 k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania schvaľovacích značiek. |
| --- | --- |

4.9.

V prílohe 3 k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania schvaľovacích značiek.

5.   ŠPECIFIKÁCIE

5.1.   Všeobecne

5.1.1.   Brzdový systém

| 5.1.1.1. | Brzdový systém musí byť navrhnutý, skonštruovaný a namontovaný tak, aby pri normálnom používaní vozidla napriek vibráciám, ktorým môže byť vystavený, spĺňal ustanovenia tohto predpisu. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Brzdový systém musí byť navrhnutý, skonštruovaný a namontovaný tak, aby pri normálnom používaní vozidla napriek vibráciám, ktorým môže byť vystavený, spĺňal ustanovenia tohto predpisu.

| 5.1.1.2. | Brzdový systém musí byť najmä navrhnutý, skonštruovaný a namontovaný tak, aby bol schopný odolávať pôsobeniu korózie a starnutiu, ktorým je vystavené. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Brzdový systém musí byť najmä navrhnutý, skonštruovaný a namontovaný tak, aby bol schopný odolávať pôsobeniu korózie a starnutiu, ktorým je vystavené.

| 5.1.1.3. | Brzdové obloženie nesmie obsahovať azbest. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Brzdové obloženie nesmie obsahovať azbest.

| 5.1.1.4. | Účinnosť brzdových systémov vrátane elektrického ovládacieho vedenia nesmie byť nepriaznivo ovplyvnená magnetickým alebo elektrickým poľom. To sa musí preukázať v súlade s predpisom č. 10 sériou zmien 02. |
| --- | --- |

5.1.1.4.

Účinnosť brzdových systémov vrátane elektrického ovládacieho vedenia nesmie byť nepriaznivo ovplyvnená magnetickým alebo elektrickým poľom. To sa musí preukázať v súlade s predpisom č. 10 sériou zmien 02.

| 5.1.1.5. | Signál o zistení chyby môže na okamih (< 10 ms) rušiť signál požadovaný pri prevode ovládania za predpokladu, že sa tým nezníži účinnosť bŕzd. |
| --- | --- |

5.1.1.5.

Signál o zistení chyby môže na okamih (< 10 ms) rušiť signál požadovaný pri prevode ovládania za predpokladu, že sa tým nezníži účinnosť bŕzd.

5.1.2.   Funkcie brzdového systému

Brzdový systém vymedzený v bode 2.3 tohto predpisu musí spĺňať tieto funkcie:

5.1.2.1.   Prevádzkový brzdový systém

Prevádzkový brzdový systém musí umožňovať ovládanie pohybu vozidla a jeho bezpečné, rýchle a účinné zastavenie pri akejkoľvek rýchlosti a zaťažení a pri akomkoľvek stúpaní alebo klesaní. Toto brzdenie musí byť možné odstupňovať. Vodič musí byť schopný dosiahnuť toto brzdenie zo svojho sedadla bez toho, aby zložil ruky z riadenia.

5.1.2.2.   Sekundárny brzdový systém

Sekundárny brzdový systém musí umožňovať zastavenie vozidla v primeranej vzdialenosti v prípade poruchy prevádzkového brzdového systému. Toto brzdenie musí byť možné odstupňovať. Vodič musí byť schopný dosiahnuť toto brzdenie zo svojho sedadla a riadiť naďalej vozidlo aspoň s jednou rukou na riadení. Na účely týchto ustanovení sa predpokladá, že súčasne nemôže nastať viac ako jedna porucha prevádzkového brzdového systému.

5.1.2.3.   Parkovací brzdový systém

Parkovací brzdový systém musí umožňovať udržať vozidlo v stojacej polohe na svahu v stúpaní alebo klesaní aj za neprítomnosti vodiča, činné časti sa musia pritom udržiavať v zabrzdenej polohe výlučne mechanickým zariadením. V prípade prípojného vozidla musí byť vodič schopný dosiahnuť toto brzdenie zo svojho sedadla, podľa ustanovení bodu 5.2.2.10 tohto predpisu. Vzduchová brzda prípojného vozidla a parkovací brzdový systém ťažného vozidla môžu pracovať súčasne za predpokladu, že vodič je schopný kedykoľvek skontrolovať, či je účinnosť parkovacej brzdy súpravy vozidiel dosiahnutý len mechanickou činnosťou parkovacieho brzdového systému dostatočný.

5.1.3.   Spojenia pre brzdové systémy so stlačeným vzduchom medzi motorovými vozidlami a prípojnými vozidlami

| 5.1.3.1. | Spojenia brzdových systémov so stlačeným vzduchom medzi motorovými vozidlami a prípojnými vozidlami sa poskytujú podľa bodov 5.1.3.1.1, 5.1.3.1.2 alebo 5.1.3.1.3:






  5.1.3.1.1. | Jedno prívodné pneumatické vedenie a jedno pneumatické ovládacie vedenie |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1.

Spojenia brzdových systémov so stlačeným vzduchom medzi motorovými vozidlami a prípojnými vozidlami sa poskytujú podľa bodov 5.1.3.1.1, 5.1.3.1.2 alebo 5.1.3.1.3:

5.1.3.1.1.

Jedno prívodné pneumatické vedenie a jedno pneumatické ovládacie vedenie

| 5.1.3.1.2. | Jedno prívodné pneumatické vedenie, jedno pneumatické ovládacie vedenie a jedno elektrické ovládacie vedenie; |
| --- | --- |

5.1.3.1.2.

Jedno prívodné pneumatické vedenie, jedno pneumatické ovládacie vedenie a jedno elektrické ovládacie vedenie;

| 5.1.3.1.3. | Jedno prívodné pneumatické vedenie a jedno elektrické ovládacie vedenie; táto možnosť podlieha poznámke pod čiarou (4). |
| --- | --- |

5.1.3.1.3.

Jedno prívodné pneumatické vedenie a jedno elektrické ovládacie vedenie; táto možnosť podlieha poznámke pod čiarou (4).

| 5.1.3.2. | Elektrické ovládacie vedenie motorového vozidla poskytuje informácie, pokiaľ ide o to, či elektrické ovládacie vedenie môže spĺňať požiadavky bodu 5.2.1.1.18.2 bez pomoci pneumatického ovládacieho vedenia. Takisto poskytuje informácie, pokiaľ ide o to, či je vybavené podľa bodu 5.1.3.1.2 dvoma ovládacími vedeniami alebo podľa bodu 5.1.3.1.3 iba elektrickým ovládacím vedením. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

Elektrické ovládacie vedenie motorového vozidla poskytuje informácie, pokiaľ ide o to, či elektrické ovládacie vedenie môže spĺňať požiadavky bodu 5.2.1.1.18.2 bez pomoci pneumatického ovládacieho vedenia. Takisto poskytuje informácie, pokiaľ ide o to, či je vybavené podľa bodu 5.1.3.1.2 dvoma ovládacími vedeniami alebo podľa bodu 5.1.3.1.3 iba elektrickým ovládacím vedením.

| 5.1.3.3. | Motorové vozidlo vybavené podľa bodu 5.1.3.1.3 musí rozoznať, že spojovacie zariadenie prípojného vozidla vybaveného podľa bodu 5.1.3.1.1 nie je kompatibilné. Keď sú takéto vozidlá elektricky spojené prostredníctvom elektrického ovládacieho vedenia ťažného vozidla, vodič musí byť varovaný červeným optickým výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.1.1, a keď je systému dodaná energia, brzdy ťažného vozidla musia automaticky pôsobiť. Toto pôsobenie bŕzd musí zabezpečiť aspoň predpísanú účinnosť parkovacieho brzdenia požadovanú v bode 2.3.1 prílohy 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

5.1.3.3.

Motorové vozidlo vybavené podľa bodu 5.1.3.1.3 musí rozoznať, že spojovacie zariadenie prípojného vozidla vybaveného podľa bodu 5.1.3.1.1 nie je kompatibilné. Keď sú takéto vozidlá elektricky spojené prostredníctvom elektrického ovládacieho vedenia ťažného vozidla, vodič musí byť varovaný červeným optickým výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.1.1, a keď je systému dodaná energia, brzdy ťažného vozidla musia automaticky pôsobiť. Toto pôsobenie bŕzd musí zabezpečiť aspoň predpísanú účinnosť parkovacieho brzdenia požadovanú v bode 2.3.1 prílohy 4 k tomuto predpisu.

| 5.1.3.4. | V prípade motorového vozidla vybaveného dvoma ovládacími vedeniami vymedzenými v bode 5.1.3.1.2 musia byť pri elektrickom spojení s prípojným vozidlom, ktoré je tiež vybavené dvoma ovládacími vedeniami, splnené tieto podmienky:






  5.1.3.4.1. | na spojovacej hlavici sa musia objaviť obidva signály a prípojné vozidlo musí použiť elektrický ovládací signál, pokiaľ sa nepredpokladá, že tento signál zlyhal. V tomto prípade sa prípojné vozidlo automaticky prepne na pneumatické ovládacie vedenie; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.4.

V prípade motorového vozidla vybaveného dvoma ovládacími vedeniami vymedzenými v bode 5.1.3.1.2 musia byť pri elektrickom spojení s prípojným vozidlom, ktoré je tiež vybavené dvoma ovládacími vedeniami, splnené tieto podmienky:

5.1.3.4.1.

na spojovacej hlavici sa musia objaviť obidva signály a prípojné vozidlo musí použiť elektrický ovládací signál, pokiaľ sa nepredpokladá, že tento signál zlyhal. V tomto prípade sa prípojné vozidlo automaticky prepne na pneumatické ovládacie vedenie;

| 5.1.3.4.2. | každé vozidlo musí spĺňať príslušné ustanovenia prílohy 10 k tomuto predpisu, pokiaľ ide o elektrické ovládacie vedenie aj pneumatické ovládacie vedenie, a |
| --- | --- |

5.1.3.4.2.

každé vozidlo musí spĺňať príslušné ustanovenia prílohy 10 k tomuto predpisu, pokiaľ ide o elektrické ovládacie vedenie aj pneumatické ovládacie vedenie, a

| 5.1.3.4.3. | keď elektrický ovládací signál presiahol hodnotu rovnajúcu sa 100 kPa o viac ako 1 sekundu, prípojné vozidlo overí, či je prítomný pneumatický signál; ak nie je prítomný žiadny pneumatický signál, vodič musí dostať upozornenie od prípojného vozidla samostatným žltým výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.2. |
| --- | --- |

5.1.3.4.3.

keď elektrický ovládací signál presiahol hodnotu rovnajúcu sa 100 kPa o viac ako 1 sekundu, prípojné vozidlo overí, či je prítomný pneumatický signál; ak nie je prítomný žiadny pneumatický signál, vodič musí dostať upozornenie od prípojného vozidla samostatným žltým výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.2.

| 5.1.3.5. | Podľa bodu 5.1.3.1.3 môže byť prípojné vozidlo vybavené elektrickým ovládacím vedením, ktoré spĺňa požiadavky bodu 5.2.1.18.2, za predpokladu, že môže byť prevádzkované len v spojení s motorovým vozidlom. Vo všetkých ostatných prípadoch musí prípojné vozidlo po elektrickom pripojení automaticky použiť brzdy alebo zostať zabrzdené. Vodič musí byť upozornený samostatným žltým výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.2. |
| --- | --- |

5.1.3.5.

Podľa bodu 5.1.3.1.3 môže byť prípojné vozidlo vybavené elektrickým ovládacím vedením, ktoré spĺňa požiadavky bodu 5.2.1.18.2, za predpokladu, že môže byť prevádzkované len v spojení s motorovým vozidlom. Vo všetkých ostatných prípadoch musí prípojné vozidlo po elektrickom pripojení automaticky použiť brzdy alebo zostať zabrzdené. Vodič musí byť upozornený samostatným žltým výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.2.

| 5.1.3.6. | Elektrické ovládacie vedenie musí spĺňať normy ISO 11992-1 a 11992-2:2003 a musí byť typu bod-bod využívajúceho sedem pinové konektory podľa normy ISO 7638-1 alebo normy 7638-2:1997. Dátové kontakty konektora podľa normy ISO 7638 sa používajú na prenos informácií výlučne pre brzdenie (vrátane ABS) a pojazdné funkcie (riadenie, pneumatiky a zavesenie kolies), ako sa uvádza v norme ISO 11992-2:2003. Brzdové funkcie majú prednosť a udržiavajú sa v normálnom a poruchovom režime. Prenos informácií týkajúcich sa pojazdu nesmie mať za následok meškanie brzdových funkcií. Napájanie zabezpečené konektorom podľa normy ISO 7638 sa používa výlučne na brzdenie a pojazdné funkcie a funkcie vyžadované na prenos informácií týkajúcich sa prípojného vozidla, ktoré nie sú prenášané elektrickým ovládacím vedením. Vo všetkých prípadoch však platia ustanovenia bodu 5.2.2.18 tohto predpisu. Napájanie pre všetky ostatné funkcie využíva iné opatrenia.






  5.1.3.6.1. | Funkčná kompatibilita ťažných a ťahaných vozidiel vybavených elektrickými ovládacími vedeniami vymedzenými vyššie sa posudzuje v čase typového schvaľovania tak, že sa skontroluje, či sú splnené príslušné ustanovenia častí 1 a 2 normy ISO 11992:2003. V prílohe 17 k tomuto predpisu sa uvádza príklad skúšok, ktoré môžu byť použité na vykonanie tohto posúdenia. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.6.

Elektrické ovládacie vedenie musí spĺňať normy ISO 11992-1 a 11992-2:2003 a musí byť typu bod-bod využívajúceho sedem pinové konektory podľa normy ISO 7638-1 alebo normy 7638-2:1997. Dátové kontakty konektora podľa normy ISO 7638 sa používajú na prenos informácií výlučne pre brzdenie (vrátane ABS) a pojazdné funkcie (riadenie, pneumatiky a zavesenie kolies), ako sa uvádza v norme ISO 11992-2:2003. Brzdové funkcie majú prednosť a udržiavajú sa v normálnom a poruchovom režime. Prenos informácií týkajúcich sa pojazdu nesmie mať za následok meškanie brzdových funkcií. Napájanie zabezpečené konektorom podľa normy ISO 7638 sa používa výlučne na brzdenie a pojazdné funkcie a funkcie vyžadované na prenos informácií týkajúcich sa prípojného vozidla, ktoré nie sú prenášané elektrickým ovládacím vedením. Vo všetkých prípadoch však platia ustanovenia bodu 5.2.2.18 tohto predpisu. Napájanie pre všetky ostatné funkcie využíva iné opatrenia.

5.1.3.6.1.

Funkčná kompatibilita ťažných a ťahaných vozidiel vybavených elektrickými ovládacími vedeniami vymedzenými vyššie sa posudzuje v čase typového schvaľovania tak, že sa skontroluje, či sú splnené príslušné ustanovenia častí 1 a 2 normy ISO 11992:2003. V prílohe 17 k tomuto predpisu sa uvádza príklad skúšok, ktoré môžu byť použité na vykonanie tohto posúdenia.

| 5.1.3.6.2. | Keď je motorové vozidlo vybavené elektrickým ovládacím vedením a elektricky spojené s prípojným vozidlom vybaveným elektrickým ovládacím vedením, v motorovom vozidle sa zistí priebežná porucha (> 40 ms) v elektrickom ovládacom vedení, ktorá je signalizovaná vodičovi prostredníctvom žltého výstražného signálu uvedeného v bode 5.2.1.29.1.2, keď sú takéto vozidlá spojené cez elektrické ovládacie vedenie. |
| --- | --- |

5.1.3.6.2.

Keď je motorové vozidlo vybavené elektrickým ovládacím vedením a elektricky spojené s prípojným vozidlom vybaveným elektrickým ovládacím vedením, v motorovom vozidle sa zistí priebežná porucha (> 40 ms) v elektrickom ovládacom vedení, ktorá je signalizovaná vodičovi prostredníctvom žltého výstražného signálu uvedeného v bode 5.2.1.29.1.2, keď sú takéto vozidlá spojené cez elektrické ovládacie vedenie.

| 5.1.3.7. | Ak činnosť parkovacieho brzdového systému motorového vozidla uvedie do činnosti aj brzdový systém prípojného vozidla, ako je to povolené v bode 5.1.2.3, musia byť splnené tieto dodatočné požiadavky:






  5.1.3.7.1. | Keď je motorové vozidlo vybavené podľa bodu 5.1.3.1.1, aktivácia parkovacieho brzdového systému motorového vozidla musí aktivovať brzdový systém prípojného vozidla prostredníctvom pneumatického ovládacieho vedenia. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.7.

Ak činnosť parkovacieho brzdového systému motorového vozidla uvedie do činnosti aj brzdový systém prípojného vozidla, ako je to povolené v bode 5.1.2.3, musia byť splnené tieto dodatočné požiadavky:

5.1.3.7.1.

Keď je motorové vozidlo vybavené podľa bodu 5.1.3.1.1, aktivácia parkovacieho brzdového systému motorového vozidla musí aktivovať brzdový systém prípojného vozidla prostredníctvom pneumatického ovládacieho vedenia.

| 5.1.3.7.2. | Keď je motorové vozidlo vybavené podľa bodu 5.1.3.1.2, aktivácia parkovacieho brzdového systému motorového vozidla musí aktivovať brzdový systém prípojného vozidla predpísaný v bode 5.1.3.7.1. Navyše aktivácia parkovacieho brzdového systému môže tiež aktivovať brzdový systém prípojného vozidla prostredníctvom elektrického ovládacieho vedenia. |
| --- | --- |

5.1.3.7.2.

Keď je motorové vozidlo vybavené podľa bodu 5.1.3.1.2, aktivácia parkovacieho brzdového systému motorového vozidla musí aktivovať brzdový systém prípojného vozidla predpísaný v bode 5.1.3.7.1. Navyše aktivácia parkovacieho brzdového systému môže tiež aktivovať brzdový systém prípojného vozidla prostredníctvom elektrického ovládacieho vedenia.

| 5.1.3.7.3. | Keď je motorové vozidlo vybavené podľa bodu 5.1.3.1.3, alebo ak spĺňa požiadavky bodu 5.2.1.18.2 bez pomoci pneumatického ovládacieho vedenia podľa bodu 5.1.3.1.2, aktivácia parkovacieho brzdového systému motorového vozidla aktivuje brzdový systém prípojného vozidla prostredníctvom elektrického ovládacieho vedenia. Keď je elektrická energia pre brzdové zariadenie motorového vozidla vypnutá, brzdenie prípojného vozidla sa vykoná vyprázdnením prívodného vedenia (okrem toho pneumatické ovládacie vedenie môže zostať pod tlakom); prívodné vedenie môže zostať vyprázdnené len dovtedy, kým sa neobnoví elektrická energia pre brzdové zariadenie motorového vozidla a súčasne sa neobnoví brzdenie prípojného vozidla prostredníctvom elektrického ovládacieho vedenia. |
| --- | --- |

5.1.3.7.3.

Keď je motorové vozidlo vybavené podľa bodu 5.1.3.1.3, alebo ak spĺňa požiadavky bodu 5.2.1.18.2 bez pomoci pneumatického ovládacieho vedenia podľa bodu 5.1.3.1.2, aktivácia parkovacieho brzdového systému motorového vozidla aktivuje brzdový systém prípojného vozidla prostredníctvom elektrického ovládacieho vedenia. Keď je elektrická energia pre brzdové zariadenie motorového vozidla vypnutá, brzdenie prípojného vozidla sa vykoná vyprázdnením prívodného vedenia (okrem toho pneumatické ovládacie vedenie môže zostať pod tlakom); prívodné vedenie môže zostať vyprázdnené len dovtedy, kým sa neobnoví elektrická energia pre brzdové zariadenie motorového vozidla a súčasne sa neobnoví brzdenie prípojného vozidla prostredníctvom elektrického ovládacieho vedenia.

| 5.1.3.8. | Uzatváracie zariadenia, ktoré nie sa neaktivujú automaticky, nie sú povolené. V prípade návesových jazdných súprav sú pružné hadice a káble súčasťou motorového vozidla. Vo všetkých ostatných prípadoch sú pružné hadice a káble súčasťou prípojného vozidla. |
| --- | --- |

5.1.3.8.

Uzatváracie zariadenia, ktoré nie sa neaktivujú automaticky, nie sú povolené. V prípade návesových jazdných súprav sú pružné hadice a káble súčasťou motorového vozidla. Vo všetkých ostatných prípadoch sú pružné hadice a káble súčasťou prípojného vozidla.

5.1.4.   Ustanovenia pre pravidelnú technickú kontrolu brzdových systémov

5.1.4.1.   Musí byť možné posúdiť stav opotrebovania komponentov prevádzkovej brzdy, ktoré podliehajú opotrebovaniu, napr. trením obložení a bubnov/kotúčov (v prípade bubnov alebo kotúčov sa posúdenie opotrebovania nemusí robiť nevyhnutne len v čase pravidelnej technickej kontroly). Metóda, akou sa táto kontrola môže realizovať, je vymedzená v bodoch 5.2.1.11.2 a 5.2.2.8.2 tohto predpisu.

5.1.4.2.   Na účely určenia používaných brzdových síl každej nápravy vozidla s brzdovým systémom so stlačeným vzduchom sa vyžadujú vzduchové tlakové skúšobné spojenia:

| 5.1.4.2.1. | V každom nezávislom okruhu brzdového systému v najbližšej ľahko dostupnej polohe k brzdovému valcu, ktorý je najnepriaznivejšie umiestnený, pokiaľ ide o čas odozvy opísaný v prílohe 6. |
| --- | --- |

5.1.4.2.1.

V každom nezávislom okruhu brzdového systému v najbližšej ľahko dostupnej polohe k brzdovému valcu, ktorý je najnepriaznivejšie umiestnený, pokiaľ ide o čas odozvy opísaný v prílohe 6.

| 5.1.4.2.2. | V brzdovom systéme, ktorý zahŕňa zariadenie na moduláciu tlaku uvedené v bode 7.2 prílohy 10, umiestnenom v tlakovom vedení pred a za týmto zariadením v najbližšej dostupnej polohe. Ak je toto zariadenie pneumaticky ovládané, vyžaduje sa dodatočné skúšobné spojenie na simuláciu naloženého stavu. Ak nie je namontované žiadne takéto zariadenie, uskutoční sa jedno tlakové skúšobné spojenie, ktoré zodpovedá skôr uvedenému konektoru umiestnenému za zariadením. Tieto skúšobné spojenia sa umiestnia tak, aby boli ľahko prístupné zo zeme alebo vo vozidle. |
| --- | --- |

5.1.4.2.2.

V brzdovom systéme, ktorý zahŕňa zariadenie na moduláciu tlaku uvedené v bode 7.2 prílohy 10, umiestnenom v tlakovom vedení pred a za týmto zariadením v najbližšej dostupnej polohe. Ak je toto zariadenie pneumaticky ovládané, vyžaduje sa dodatočné skúšobné spojenie na simuláciu naloženého stavu. Ak nie je namontované žiadne takéto zariadenie, uskutoční sa jedno tlakové skúšobné spojenie, ktoré zodpovedá skôr uvedenému konektoru umiestnenému za zariadením. Tieto skúšobné spojenia sa umiestnia tak, aby boli ľahko prístupné zo zeme alebo vo vozidle.

| 5.1.4.2.3. | Najbližšia ľahko prístupná poloha k najnepriaznivejšie umiestnenému zariadeniu na akumulovanie energie v zmysle bodu 2.4 prílohy 7 časti A. |
| --- | --- |

5.1.4.2.3.

Najbližšia ľahko prístupná poloha k najnepriaznivejšie umiestnenému zariadeniu na akumulovanie energie v zmysle bodu 2.4 prílohy 7 časti A.

| 5.1.4.2.4. | V každom nezávislom okruhu brzdového systému, aby bolo možné skontrolovať vstupný a výstupný tlak celého prevodného vedenia. |
| --- | --- |

5.1.4.2.4.

V každom nezávislom okruhu brzdového systému, aby bolo možné skontrolovať vstupný a výstupný tlak celého prevodného vedenia.

| 5.1.4.2.5. | Tlakové skúšobné spojenia musia spĺňať klauzulu 4 normy ISO 3583:1984. |
| --- | --- |

5.1.4.2.5.

Tlakové skúšobné spojenia musia spĺňať klauzulu 4 normy ISO 3583:1984.

5.1.4.3.   Prístupnosti požadovaných tlakových skúšobných spojení nesmú brániť úpravy a montáž príslušenstva alebo karosérie vozidla.

5.1.4.4.   Na stojacom vozidle musí byť možné vyvinúť maximálne brzdné sily na rolujúcej dráhe alebo valcovom skúšobnom brzdovom zariadení.

5.1.4.5.   Údaje o brzdových systémoch:

| 5.1.4.5.1. | Údaje o brzdovom systéme so stlačeným vzduchom týkajúce sa skúšky funkčnosti a účinnosti musia byť viditeľne uvedené vo vozidle v nezmazateľnej forme alebo voľne sprístupnené iným spôsobom (napr. v príručke, elektronickom záznamníku). |
| --- | --- |

5.1.4.5.1.

Údaje o brzdovom systéme so stlačeným vzduchom týkajúce sa skúšky funkčnosti a účinnosti musia byť viditeľne uvedené vo vozidle v nezmazateľnej forme alebo voľne sprístupnené iným spôsobom (napr. v príručke, elektronickom záznamníku).

| 5.1.4.5.2. | Pre vozidlá vybavené brzdovými systémami so stlačeným vzduchom sa vyžadujú najmenej tieto údaje:
  Údaje o pneumatických charakteristikách:







  Kompresor/odľahčovací ventil (5) | Maximálny vypínací tlak = ... kPa | Minimálny zapínací tlak = ... kPa |
| --- | --- | --- | --- |
| Štvorokruhový ochranný ventil | Statický uzatvárací tlak = ... kPa |
| Ovládací ventil alebo prípadne reléový núdzový ventil prípojného vozidla (8) | Zodpovedajúci prívodný tlak pre ovládací tlak 150 kPa = ... kPa |
| Minimálny konštrukčný tlak v prevádzkovom brzdovom systéme pre výpočet (5)
   (6) | |

5.1.4.5.2.

Pre vozidlá vybavené brzdovými systémami so stlačeným vzduchom sa vyžadujú najmenej tieto údaje:

Údaje o pneumatických charakteristikách:

Kompresor/odľahčovací ventil (5)

Maximálny vypínací tlak = ... kPa

Minimálny zapínací tlak = ... kPa

Štvorokruhový ochranný ventil

Statický uzatvárací tlak = ... kPa

Ovládací ventil alebo prípadne reléový núdzový ventil prípojného vozidla (8)

Zodpovedajúci prívodný tlak pre ovládací tlak 150 kPa = ... kPa

Minimálny konštrukčný tlak v prevádzkovom brzdovom systéme pre výpočet (5)
   (6)

| | Náprava(-y) |
| --- | --- |
| Typ brzdového valca (7)

  prevádzkový/parkovací | / | / | / |
| Maximálny zdvih (7) smax = ... mm | | | |
| Dĺžka páky (7) = ... mm | | | |

Náprava(-y)

Typ brzdového valca (7)

prevádzkový/parkovací

/

/

/

Maximálny zdvih (7) smax = ... mm

Dĺžka páky (7) = ... mm

5.1.4.6.   Referenčné brzdné sily

| 5.1.4.6.1. | Referenčné brzdné sily sa vymedzujú pre vozidlá s brzdami so stlačeným vzduchom s použitím valcového brzdového skúšobného zariadenia. |
| --- | --- |

5.1.4.6.1.

Referenčné brzdné sily sa vymedzujú pre vozidlá s brzdami so stlačeným vzduchom s použitím valcového brzdového skúšobného zariadenia.

| 5.1.4.6.2. | Referenčné brzdné sily sa majú určiť pre rozsah tlaku ovládača brzdy od 100 kPa do tlaku generovaného pri podmienkach pre typ 0 pre každú nápravu. Žiadateľ o typové schválenie musí stanoviť referenčné brzdné sily pre rozsah tlaku aktivátora brzdy od 100 kPa. Tieto údaje sprístupňuje výrobca vozidla podľa bodu 5.1.4.5.1. |
| --- | --- |

5.1.4.6.2.

Referenčné brzdné sily sa majú určiť pre rozsah tlaku ovládača brzdy od 100 kPa do tlaku generovaného pri podmienkach pre typ 0 pre každú nápravu. Žiadateľ o typové schválenie musí stanoviť referenčné brzdné sily pre rozsah tlaku aktivátora brzdy od 100 kPa. Tieto údaje sprístupňuje výrobca vozidla podľa bodu 5.1.4.5.1.

| 5.1.4.6.3. | Udané referenčné brzdné sily musia byť také, aby vozidlo bolo schopné generovať pomerné brzdné spomalenie zodpovedajúce pomernému brzdnému spomaleniu vymedzenému v prílohe 4 k tomuto predpisu pre príslušné vozidlo (50 % v prípade vozidiel kategórie M2, M3, N2, N3, O3 a O4 okrem návesov, 45 % v prípade návesov) vždy, keď meraná brzdná sila valca pre každú nápravu bez ohľadu na zaťaženie nie je menšia ako referenčná brzdná sila pre daný tlak ovládača brzdy v rámci udaného rozsahu prevádzkových tlakov (9). |
| --- | --- |

5.1.4.6.3.

Udané referenčné brzdné sily musia byť také, aby vozidlo bolo schopné generovať pomerné brzdné spomalenie zodpovedajúce pomernému brzdnému spomaleniu vymedzenému v prílohe 4 k tomuto predpisu pre príslušné vozidlo (50 % v prípade vozidiel kategórie M2, M3, N2, N3, O3 a O4 okrem návesov, 45 % v prípade návesov) vždy, keď meraná brzdná sila valca pre každú nápravu bez ohľadu na zaťaženie nie je menšia ako referenčná brzdná sila pre daný tlak ovládača brzdy v rámci udaného rozsahu prevádzkových tlakov (9).

5.1.4.7.   Musí byť možné jednoducho overiť správny prevádzkový stav tých komplexných elektronických systémov, ktoré ovládajú brzdenie. Ak sú potrebné osobitné informácie, musia byť ľahko dostupné.

| 5.1.4.7.1. | V čase typového schvaľovania musia byť dôverne načrtnuté prostriedky implementované na ochranu proti jednoduchej neoprávnenej zmene prevádzky overovacích prostriedkov zvolených výrobcom (napr. výstražný signál).
  Táto požiadavka týkajúca sa ochrany je prípadne splnená, keď sú k dispozícii sekundárne prostriedky kontroly správneho prevádzkového stavu. |
| --- | --- |

5.1.4.7.1.

V čase typového schvaľovania musia byť dôverne načrtnuté prostriedky implementované na ochranu proti jednoduchej neoprávnenej zmene prevádzky overovacích prostriedkov zvolených výrobcom (napr. výstražný signál).

Táto požiadavka týkajúca sa ochrany je prípadne splnená, keď sú k dispozícii sekundárne prostriedky kontroly správneho prevádzkového stavu.

5.1.5.   Požiadavky prílohy 18 sa musia vzťahovať na bezpečnostné aspekty všetkých komplexných elektronických ovládacích systémov vozidla, ktoré poskytujú alebo tvoria časť prevodu ovládania brzdovej funkcie vrátane tých, ktoré využívajú brzdový(-é) systém(-y) na automaticky ovládané brzdenie alebo selektívne brzdenie.

Avšak systémy alebo funkcie, ktoré využívajú brzdový systém ako prostriedok na dosiahnutie cieľa vyššej úrovne, podliehajú požiadavkám prílohy 18, len ak majú priamy vplyv na brzdový systém. Ak sú také systémy k dispozícii, nesmú byť deaktivované počas typového skúšania brzdového systému.

5.2.   Charakteristiky brzdových systémov

5.2.1.   Vozidlá kategórie M2, M3 a N

5.2.1.1.   Súbor brzdových systémov, ktorými je vozidlo vybavené, musí spĺňať požiadavky stanovené pre prevádzkové, sekundárne a parkovacie brzdové systémy.

5.2.1.2.   Systémy zabezpečujúce prevádzkové, sekundárne a parkovacie brzdenie môžu mať spoločné komponenty za predpokladu, že spĺňajú nasledujúce podmienky:

| 5.2.1.2.1. | majú najmenej dve od seba nezávislé ovládania ľahko dosiahnuteľné vodičom z jeho normálnej polohy pri jazde.
  Pre všetky kategórie vozidiel s výnimkou M2 a M3 každé ovládanie brzdy (s výnimkou ovládania odľahčovacieho brzdového systému) musí byť skonštruované tak, aby sa po uvoľnení vrátilo do polohy úplného vypnutia. Táto požiadavka neplatí pre ovládanie parkovacej brzdy (alebo príslušnej časti kombinovaného ovládania), keď je automaticky blokované v polohe brzdenia; |
| --- | --- |

5.2.1.2.1.

majú najmenej dve od seba nezávislé ovládania ľahko dosiahnuteľné vodičom z jeho normálnej polohy pri jazde.

Pre všetky kategórie vozidiel s výnimkou M2 a M3 každé ovládanie brzdy (s výnimkou ovládania odľahčovacieho brzdového systému) musí byť skonštruované tak, aby sa po uvoľnení vrátilo do polohy úplného vypnutia. Táto požiadavka neplatí pre ovládanie parkovacej brzdy (alebo príslušnej časti kombinovaného ovládania), keď je automaticky blokované v polohe brzdenia;

| 5.2.1.2.2. | ovládanie prevádzkového brzdového systému musí byť nezávislé od ovládania parkovacieho brzdového systému; |
| --- | --- |

5.2.1.2.2.

ovládanie prevádzkového brzdového systému musí byť nezávislé od ovládania parkovacieho brzdového systému;

| 5.2.1.2.3. | ak má prevádzkový brzdový systém a sekundárny brzdový systém rovnaké ovládanie, účinnosť prepojenia medzi týmto ovládaním a rôznymi komponentmi prevodových systémov sa nesmie zmenšiť po určitom období používania; |
| --- | --- |

5.2.1.2.3.

ak má prevádzkový brzdový systém a sekundárny brzdový systém rovnaké ovládanie, účinnosť prepojenia medzi týmto ovládaním a rôznymi komponentmi prevodových systémov sa nesmie zmenšiť po určitom období používania;

| 5.2.1.2.4. | ak má prevádzkový brzdový systém a sekundárny brzdový systém rovnaké ovládanie, parkovací brzdový systém musí byť skonštruovaný tak, aby mohol byť aktivovaný, keď je vozidlo v pohybe. Táto požiadavka neplatí, ak môže byť prevádzkový brzdový systém vozidla aktivovaný aj čiastočne pomocou pomocného ovládania; |
| --- | --- |

5.2.1.2.4.

ak má prevádzkový brzdový systém a sekundárny brzdový systém rovnaké ovládanie, parkovací brzdový systém musí byť skonštruovaný tak, aby mohol byť aktivovaný, keď je vozidlo v pohybe. Táto požiadavka neplatí, ak môže byť prevádzkový brzdový systém vozidla aktivovaný aj čiastočne pomocou pomocného ovládania;

| 5.2.1.2.5. | bez toho, aby boli dotknuté požiadavky bodu 5.1.2.3 tohto predpisu, môže prevádzkový brzdový systém a parkovací brzdový systém využívať spoločné komponenty v ich prevode(-och) za predpokladu, že v prípade poruchy v akejkoľvek časti prevodu(-ov), sú stále splnené požiadavky pre sekundárne brzdenie; |
| --- | --- |

5.2.1.2.5.

bez toho, aby boli dotknuté požiadavky bodu 5.1.2.3 tohto predpisu, môže prevádzkový brzdový systém a parkovací brzdový systém využívať spoločné komponenty v ich prevode(-och) za predpokladu, že v prípade poruchy v akejkoľvek časti prevodu(-ov), sú stále splnené požiadavky pre sekundárne brzdenie;

| 5.2.1.2.6. | v prípade pretrhnutia ktoréhokoľvek komponentu iného ako sú brzdy (ako sa vymedzuje v bode 2.6 tohto predpisu) alebo komponentov uvedených v bode 5.2.1.2.8 alebo akákoľvek inej poruchy prevádzkového brzdového systému (nesprávne fungovanie, čiastočné alebo celkové vyčerpanie zásoby energie) musí byť sekundárny brzdový systém alebo tá časť prevádzkového brzdového systému, ktorá nie je zasiahnutá poruchou, schopná zastaviť vozidlo za podmienok predpísaných pre sekundárne brzdenie; |
| --- | --- |

5.2.1.2.6.

v prípade pretrhnutia ktoréhokoľvek komponentu iného ako sú brzdy (ako sa vymedzuje v bode 2.6 tohto predpisu) alebo komponentov uvedených v bode 5.2.1.2.8 alebo akákoľvek inej poruchy prevádzkového brzdového systému (nesprávne fungovanie, čiastočné alebo celkové vyčerpanie zásoby energie) musí byť sekundárny brzdový systém alebo tá časť prevádzkového brzdového systému, ktorá nie je zasiahnutá poruchou, schopná zastaviť vozidlo za podmienok predpísaných pre sekundárne brzdenie;

| 5.2.1.2.7. | najmä, ak má sekundárny brzdový systém a prevádzkový brzdový systém spoločné ovládanie a spoločný prevod:






  5.2.1.2.7.1. | ak je prevádzkové brzdenie zabezpečené pôsobením svalovej energie vodiča s pomocou jedného alebo viacerých zásobníkov energie, musí byť sekundárne brzdenie v prípade výpadku takejto pomoci zabezpečené svalovou energiou vodiča s pomocou zásobníkov energie, ktoré nie sú zasiahnuté poruchou, pričom sila pôsobiaca na ovládanie nesmie presiahnuť predpísané maximá; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.7.

najmä, ak má sekundárny brzdový systém a prevádzkový brzdový systém spoločné ovládanie a spoločný prevod:

5.2.1.2.7.1.

ak je prevádzkové brzdenie zabezpečené pôsobením svalovej energie vodiča s pomocou jedného alebo viacerých zásobníkov energie, musí byť sekundárne brzdenie v prípade výpadku takejto pomoci zabezpečené svalovou energiou vodiča s pomocou zásobníkov energie, ktoré nie sú zasiahnuté poruchou, pričom sila pôsobiaca na ovládanie nesmie presiahnuť predpísané maximá;

| 5.2.1.2.7.2. | ak prevádzková brzdná sila a prevod závisia výlučne od použitia zásobníka energie ovládaného vodičom, musia byť k dispozícii najmenej dva úplne nezávislé zásobníky energie vybavené vlastným nezávislým prevodom; každý z nich môže pôsobiť len na brzdy dvoch alebo viacerých kolies zvolených tak, aby mohli sami zabezpečiť predpísaný stupeň sekundárneho brzdenia bez ohrozenia stability vozidla pri brzdení; okrem toho každý z uvedených zásobníkov energie musí byť vybavený výstražným zariadením vymedzeným v bode 5.2.1.13. V každom okruhu prevádzkového brzdenia sa vyžaduje aspoň v jednom zo zásobníkov vzduchu zariadenie na odvodnenie a odčerpanie na vhodnom a ľahko prístupnom mieste; |
| --- | --- |

5.2.1.2.7.2.

ak prevádzková brzdná sila a prevod závisia výlučne od použitia zásobníka energie ovládaného vodičom, musia byť k dispozícii najmenej dva úplne nezávislé zásobníky energie vybavené vlastným nezávislým prevodom; každý z nich môže pôsobiť len na brzdy dvoch alebo viacerých kolies zvolených tak, aby mohli sami zabezpečiť predpísaný stupeň sekundárneho brzdenia bez ohrozenia stability vozidla pri brzdení; okrem toho každý z uvedených zásobníkov energie musí byť vybavený výstražným zariadením vymedzeným v bode 5.2.1.13. V každom okruhu prevádzkového brzdenia sa vyžaduje aspoň v jednom zo zásobníkov vzduchu zariadenie na odvodnenie a odčerpanie na vhodnom a ľahko prístupnom mieste;

| 5.2.1.2.7.3. | ak prevádzková brzdná sila a prevod závisia výlučne od použitia zásobníka energie, za postačujúci sa považuje jeden zásobník energie na prevod za predpokladu, že predpísané sekundárne brzdenie je zabezpečené pôsobením svalovej energie vodiča na ovládanie prevádzkovej brzdy a sú splnené požiadavky bodu 5.2.1.6; |
| --- | --- |

5.2.1.2.7.3.

ak prevádzková brzdná sila a prevod závisia výlučne od použitia zásobníka energie, za postačujúci sa považuje jeden zásobník energie na prevod za predpokladu, že predpísané sekundárne brzdenie je zabezpečené pôsobením svalovej energie vodiča na ovládanie prevádzkovej brzdy a sú splnené požiadavky bodu 5.2.1.6;

| 5.2.1.2.8. | niektoré časti, ako je pedál a jeho uchytenie, hlavný valec a jeho piest alebo piesty (hydraulické systémy), ovládací ventil (hydraulické a/alebo pneumatické systémy), mechanizmus spájajúci pedál a hlavný valec alebo ovládací ventil, brzdové valce a ich piesty (hydraulické a/alebo pneumatické systémy) a pákovo-vačkové brzdové zostavy sa nepovažujú za časti náchylné na pretrhnutie, ak sú dostatočne dimenzované, ľahko prístupné na údržbu a vykazujú bezpečnostné charakteristiky minimálne rovnocenné tým, ktoré sú predpísané pre iné dôležité komponenty vozidla (ako je pákový mechanizmus riadenia). Ak by porucha akejkoľvek z týchto častí znemožnila brzdenie vozidla so stupňom účinnosti zodpovedajúcej aspoň účinnosti predpísanej pre sekundárne brzdenie, musí byť táto časť vyrobená z kovu alebo z materiálu s rovnocennými charakteristikami a nesmie sa podstatnejšie deformovať pri normálnej činnosti brzdových systémov. |
| --- | --- |

5.2.1.2.8.

niektoré časti, ako je pedál a jeho uchytenie, hlavný valec a jeho piest alebo piesty (hydraulické systémy), ovládací ventil (hydraulické a/alebo pneumatické systémy), mechanizmus spájajúci pedál a hlavný valec alebo ovládací ventil, brzdové valce a ich piesty (hydraulické a/alebo pneumatické systémy) a pákovo-vačkové brzdové zostavy sa nepovažujú za časti náchylné na pretrhnutie, ak sú dostatočne dimenzované, ľahko prístupné na údržbu a vykazujú bezpečnostné charakteristiky minimálne rovnocenné tým, ktoré sú predpísané pre iné dôležité komponenty vozidla (ako je pákový mechanizmus riadenia). Ak by porucha akejkoľvek z týchto častí znemožnila brzdenie vozidla so stupňom účinnosti zodpovedajúcej aspoň účinnosti predpísanej pre sekundárne brzdenie, musí byť táto časť vyrobená z kovu alebo z materiálu s rovnocennými charakteristikami a nesmie sa podstatnejšie deformovať pri normálnej činnosti brzdových systémov.

5.2.1.3.   Ak sú ovládania prevádzkového brzdového systému a sekundárneho brzdového systému oddelené, nesmie súčasná aktivácia oboch ovládaní vyradiť z činnosti zároveň prevádzkový brzdový systém aj sekundárny brzdový systém, a to ani vtedy, keď oba brzdové systémy pracujú správne alebo keď jeden z nich má poruchu.

5.2.1.4.   Prevádzkový brzdový systém, či už je kombinovaný so sekundárnym brzdovým systémom alebo nie, musí byť taký, aby v prípade poruchy v časti jeho prevodu pri pôsobení na ovládanie prevádzkovej brzdy, bol brzdený ešte dostatočný počet kolies; tieto kolesá musia byť zvolené tak, aby zvyšková účinnosť prevádzkového brzdového systému spĺňala požiadavky stanovené v bode 2.4 prílohy 4 k tomuto predpisu.

| 5.2.1.4.1. | Uvedené ustanovenia však neplatia pre ťahače návesov, ak je prevod prevádzkového brzdového systému návesu nezávislý od prevodu prevádzkového brzdového systému ťahača. |
| --- | --- |

5.2.1.4.1.

Uvedené ustanovenia však neplatia pre ťahače návesov, ak je prevod prevádzkového brzdového systému návesu nezávislý od prevodu prevádzkového brzdového systému ťahača.

| 5.2.1.4.2. | Poruchu časti systému s hydraulickým prevodom signalizuje vodičovi zariadenie pozostávajúce z červeného výstražného signálu špecifikovaného v bode 5.2.1.29.1.1. Prípadne je povolené rozsvietenie tohto zariadenia, keď tekutina v zásobníku klesne pod určitú úroveň špecifikovanú výrobcom. |
| --- | --- |

5.2.1.4.2.

Poruchu časti systému s hydraulickým prevodom signalizuje vodičovi zariadenie pozostávajúce z červeného výstražného signálu špecifikovaného v bode 5.2.1.29.1.1. Prípadne je povolené rozsvietenie tohto zariadenia, keď tekutina v zásobníku klesne pod určitú úroveň špecifikovanú výrobcom.

5.2.1.5.   Ak sa využíva iná energia ako je svalová energia vodiča, stačí jeden zdroj takejto energie (hydraulické čerpadlo, vzduchový kompresor atď.), ale pohon zariadenia, ktoré je poháňané týmto zdrojom, musí byť bezpečný a praktický.

| 5.2.1.5.1. | V prípade poruchy ktorejkoľvek časti prevodu brzdového systému musí zostať zabezpečená dodávka energie do časti, ktorá nie je zasiahnutá poruchou, ak je to potrebné na zastavenie vozidla so stupňom účinnosti predpísanej pre zvyškové a/alebo sekundárne brzdenie. Táto podmienka musí byť zabezpečená zariadeniami, ktoré môžu byť v prípade stojaceho vozidla ľahko aktivované, alebo musí byť zabezpečená automatickými zariadeniami. |
| --- | --- |

5.2.1.5.1.

V prípade poruchy ktorejkoľvek časti prevodu brzdového systému musí zostať zabezpečená dodávka energie do časti, ktorá nie je zasiahnutá poruchou, ak je to potrebné na zastavenie vozidla so stupňom účinnosti predpísanej pre zvyškové a/alebo sekundárne brzdenie. Táto podmienka musí byť zabezpečená zariadeniami, ktoré môžu byť v prípade stojaceho vozidla ľahko aktivované, alebo musí byť zabezpečená automatickými zariadeniami.

| 5.2.1.5.2. | Okrem toho zásobníky, ktoré sú za týmto zariadením, musia byť také, aby v prípade poruchy dodávky energie po štyroch plných zdvihoch ovládania prevádzkovej brzdy, za podmienok predpísaných v bode 1.2 prílohy 7 k tomuto predpisu, bolo pri piatom zdvihu ešte možné zastaviť vozidlo so stupňom účinnosti predpísaným pre sekundárne brzdenie. |
| --- | --- |

5.2.1.5.2.

Okrem toho zásobníky, ktoré sú za týmto zariadením, musia byť také, aby v prípade poruchy dodávky energie po štyroch plných zdvihoch ovládania prevádzkovej brzdy, za podmienok predpísaných v bode 1.2 prílohy 7 k tomuto predpisu, bolo pri piatom zdvihu ešte možné zastaviť vozidlo so stupňom účinnosti predpísaným pre sekundárne brzdenie.

| 5.2.1.5.3. | Pre hydraulické brzdové systémy s akumulovanou energiou sa však tieto ustanovenia považujú za splnené za predpokladu, že sú splnené požiadavky bodu 1.2.2 časti C prílohy 7 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

5.2.1.5.3.

Pre hydraulické brzdové systémy s akumulovanou energiou sa však tieto ustanovenia považujú za splnené za predpokladu, že sú splnené požiadavky bodu 1.2.2 časti C prílohy 7 k tomuto predpisu.

5.2.1.6.   Požiadavky bodov 5.2.1.2, 5.2.1.4 a 5.2.1.5 tohto predpisu musia byť splnené bez použitia akéhokoľvek automatického zariadenia takého druhu, aby jeho neúčinnosť nemohla byť spozorovaná preto, že časti, ktoré sú normálne v pokoji, by sa aktivovali len v prípade poruchy brzdového systému.

5.2.1.7.   Prevádzkový brzdový systém musí pôsobiť na všetky kolesá vozidla a musí byť vhodne rozdelený medzi nápravy.

| 5.2.1.7.1. | V prípade vozidiel s viac ako dvoma nápravami sa môže v prípade prepravy nákladu s veľmi malou hmotnosťou za predpokladu, že vozidlo spĺňa všetky požiadavky na účinnosť predpísané v prílohe 4 k tomuto predpisu, môže brzdná sila niektorých náprav zmenšiť automaticky až na nulu, aby sa zamedzilo blokovaniu kolies alebo tvoreniu sklovitého povrchu na brzdovom obložení. |
| --- | --- |

5.2.1.7.1.

V prípade vozidiel s viac ako dvoma nápravami sa môže v prípade prepravy nákladu s veľmi malou hmotnosťou za predpokladu, že vozidlo spĺňa všetky požiadavky na účinnosť predpísané v prílohe 4 k tomuto predpisu, môže brzdná sila niektorých náprav zmenšiť automaticky až na nulu, aby sa zamedzilo blokovaniu kolies alebo tvoreniu sklovitého povrchu na brzdovom obložení.

| 5.2.1.7.2. | V prípade kategórie vozidiel N1 s elektronickými regeneratívnymi brzdovými systémami kategórie B môže byť brzdný príkon z iných zdrojov brzdenia vhodne odstupňovaný tak, aby sa mohol elektrický regeneratívny brzdový systém použiť samostatne za predpokladu, že sú splnené obe nasledujúce podmienky:






  5.2.1.7.2.1. | vnútorné kolísanie výstupného krútiaceho momentu elektrického regeneratívneho brzdového systému (napr. v dôsledku zmien elektrického stavu nabitia v trakčných batériách) sa automaticky kompenzuje vhodnou zmenou pomeru fáz, pokiaľ sú splnené požiadavky (10) jednej z nasledujúcich príloh k tomuto predpisu: | príloha 4 bod 1.3.2 alebo |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.1.7.2.

V prípade kategórie vozidiel N1 s elektronickými regeneratívnymi brzdovými systémami kategórie B môže byť brzdný príkon z iných zdrojov brzdenia vhodne odstupňovaný tak, aby sa mohol elektrický regeneratívny brzdový systém použiť samostatne za predpokladu, že sú splnené obe nasledujúce podmienky:

5.2.1.7.2.1.

vnútorné kolísanie výstupného krútiaceho momentu elektrického regeneratívneho brzdového systému (napr. v dôsledku zmien elektrického stavu nabitia v trakčných batériách) sa automaticky kompenzuje vhodnou zmenou pomeru fáz, pokiaľ sú splnené požiadavky (10) jednej z nasledujúcich príloh k tomuto predpisu:

príloha 4 bod 1.3.2 alebo

| | príloha 13 bod 5.3 (vrátane prípadu so zapnutým elektromotorom) a |
| --- | --- |

príloha 13 bod 5.3 (vrátane prípadu so zapnutým elektromotorom) a

| 5.2.1.7.2.2. | v prípade potreby na zabezpečenie pomerného brzdného spomalenia zodpovedajúceho brzdovej požiadavke vodiča so zreteľom na dostupnú priľnavosť pneumatiky/vozovky sa musí brzdenie automaticky aktivovať na všetky kolesá vozidla. |
| --- | --- |

5.2.1.7.2.2.

v prípade potreby na zabezpečenie pomerného brzdného spomalenia zodpovedajúceho brzdovej požiadavke vodiča so zreteľom na dostupnú priľnavosť pneumatiky/vozovky sa musí brzdenie automaticky aktivovať na všetky kolesá vozidla.

5.2.1.8.   Činnosť prevádzkového brzdového systému musí byť rozdelená medzi kolesá tej istej nápravy symetricky vzhľadom na pozdĺžnu stredovú rovinu vozidla. Musí sa uviesť kompenzácia a funkcie, ako napríklad protiblokovanie, ktoré môžu spôsobiť odchýlenie od tohto symetrického rozdelenia.

| 5.2.1.8.1. | Kompenzácia zhoršenia alebo chyby v brzdovom systéme elektrickým ovládacím prevodom musí byť signalizovaná vodičovi žltým výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.1.2. Táto požiadavka platí pre všetky stavy zaťaženia, keď kompenzácia prekročí nasledujúce limity:






  5.2.1.8.1.1. | rozdiel v priečnych brzdných tlakoch na ktorúkoľvek nápravu:






  a) | 25 % vyššej hodnoty pre spomalenia vozidla ≥ 2 m/s2; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.1.8.1.

Kompenzácia zhoršenia alebo chyby v brzdovom systéme elektrickým ovládacím prevodom musí byť signalizovaná vodičovi žltým výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.1.2. Táto požiadavka platí pre všetky stavy zaťaženia, keď kompenzácia prekročí nasledujúce limity:

5.2.1.8.1.1.

rozdiel v priečnych brzdných tlakoch na ktorúkoľvek nápravu:

a)

25 % vyššej hodnoty pre spomalenia vozidla ≥ 2 m/s2;

| b) | hodnota zodpovedajúca 25 % pri 2 m/s2 pre spomalenia pod touto rýchlosťou; |
| --- | --- |

b)

hodnota zodpovedajúca 25 % pri 2 m/s2 pre spomalenia pod touto rýchlosťou;

| 5.2.1.8.1.2. | jednotlivé kompenzačné hodnoty na ktorúkoľvek nápravu:






  a) | > 50 % menovitej hodnoty pre spomalenia vozidla ≥ 2 m/s2; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.8.1.2.

jednotlivé kompenzačné hodnoty na ktorúkoľvek nápravu:

a)

> 50 % menovitej hodnoty pre spomalenia vozidla ≥ 2 m/s2;

| b) | hodnota zodpovedajúca 50 % menovitej hodnoty pri 2 m/s2 pre spomalenia pod touto rýchlosťou. |
| --- | --- |

b)

hodnota zodpovedajúca 50 % menovitej hodnoty pri 2 m/s2 pre spomalenia pod touto rýchlosťou.

| 5.2.1.8.2. | Uvedená kompenzácia je povolená len vtedy, ak je počiatočné brzdenie vykonané pri rýchlosti vozidla väčšej ako 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.1.8.2.

Uvedená kompenzácia je povolená len vtedy, ak je počiatočné brzdenie vykonané pri rýchlosti vozidla väčšej ako 10 km/h.

5.2.1.9.   Nesprávne fungovanie elektrického ovládacieho prevodu nesmie mať za následok opačné použitie bŕzd ako je úmysel vodiča.

5.2.1.10.   Prevádzkový, sekundárny a parkovací brzdový systém musí pôsobiť na brzdové plochy pripojené ku kolesám komponentmi, ktoré sú dostatočne pevné.

Ak je brzdný moment pre príslušnú nápravu alebo nápravy zabezpečovaný trecím brzdovým systémom aj elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie B, je povolené odpojenie zdroja regeneratívneho systému pod podmienkou, že zdroj trecieho brzdenia zostane trvalo pripojený a schopný poskytovať kompenzáciu uvedenú v bode 5.2.1.7.2.1.

V prípade krátkeho odpojenia je však prípustná neúplná kompenzácia, ale táto kompenzácia musí počas 1 s dosiahnuť najmenej 75 % svojej konečnej hodnoty.

Vo všetkých prípadoch však musí trvalo pripojený zdroj trecieho brzdenia zabezpečovať, aby prevádzkový aj sekundárny brzdový systém naďalej fungovali s predpísaným stupňom účinnosti.

Odpojenie brzdných plôch parkovacieho brzdového systému je povolené pod podmienkou, že takéto odpojenie je ovládané výhradne vodičom z jeho miesta sedenia pomocou systému, ktorý nemôže byť uvedený do činnosti následkom netesnosti.

5.2.1.11.   Opotrebovanie bŕzd musí byť možné ľahko vyrovnávať systémom manuálneho alebo automatického nastavovania. Navyše ovládanie a komponenty prevodu a bŕzd musia mať rezervu zdvihu a ak je to nevyhnutné, vhodné zariadenie na kompenzáciu tak, aby po ohriatí bŕzd alebo po dosiahnutí určitého stupňa opotrebovania obloženia bolo zabezpečené účinné brzdenie bez toho, aby bolo nutné okamžité nastavenie.

5.2.1.11.1.   Nastavovanie opotrebovania musí byť automatické pri prevádzkových brzdách. Avšak montáž automatických brzdových nastavovacích zariadení je nepovinná pre terénne vozidlá kategórií N2 a N3 a pre zadné brzdy vozidiel kategórie N1. Brzdy vybavené automatickým brzdovým nastavovacím zariadením musia po zahriatí, po ktorom nasleduje ochladenie, zostať schopné normálnej prevádzky, ako sa vymedzuje v bode 1.5.4 prílohy 4, po skúške typu I vymedzenej v uvedenej prílohe.

5.2.1.11.2.   Kontrola opotrebovania prevádzkových brzdových trecích komponentov

| 5.2.1.11.2.1. | Opotrebovanie obloženia prevádzkových bŕzd sa musí dať ľahko zistiť zvonka alebo zospodu vozidla bez odstránenia kolies s použitím vhodných kontrolných otvorov alebo nejakými inými prostriedkami. To je možné dosiahnuť použitím jednoduchých štandardných dielenských nástrojov alebo bežného kontrolného vybavenia pre vozidlá.
  Prípadne je prijateľné snímacie zariadenie na každom kolese (zdvojené kolesá sa považujú za jedno koleso), ktoré varuje vodiča v jeho jazdnej polohe v prípade potreby výmeny obloženia. V prípade optickej výstrahy je možné použiť žltý výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.2. |
| --- | --- |

5.2.1.11.2.1.

Opotrebovanie obloženia prevádzkových bŕzd sa musí dať ľahko zistiť zvonka alebo zospodu vozidla bez odstránenia kolies s použitím vhodných kontrolných otvorov alebo nejakými inými prostriedkami. To je možné dosiahnuť použitím jednoduchých štandardných dielenských nástrojov alebo bežného kontrolného vybavenia pre vozidlá.

Prípadne je prijateľné snímacie zariadenie na každom kolese (zdvojené kolesá sa považujú za jedno koleso), ktoré varuje vodiča v jeho jazdnej polohe v prípade potreby výmeny obloženia. V prípade optickej výstrahy je možné použiť žltý výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.2.

| 5.2.1.11.2.2. | Posúdenie stavu opotrebovania trecích plôch brzdových kotúčov alebo bubnov sa môže vykonať len priamym meraním konkrétneho komponentu alebo preskúmaním indikátorov opotrebovania každého brzdového kotúča alebo bubna, čo si môže vyžadovať určitú úroveň rozmontovania. Preto musí výrobca vozidla v čase typového schvaľovania vymedziť:






  a) | metódu, ktorou sa môže posúdiť opotrebovanie trecích plôch bubnov a kotúčov vrátane požadovanej úrovne rozmontovania a nástrojov a procesu, ktoré sú na dosiahnutie toho potrebné; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.11.2.2.

Posúdenie stavu opotrebovania trecích plôch brzdových kotúčov alebo bubnov sa môže vykonať len priamym meraním konkrétneho komponentu alebo preskúmaním indikátorov opotrebovania každého brzdového kotúča alebo bubna, čo si môže vyžadovať určitú úroveň rozmontovania. Preto musí výrobca vozidla v čase typového schvaľovania vymedziť:

a)

metódu, ktorou sa môže posúdiť opotrebovanie trecích plôch bubnov a kotúčov vrátane požadovanej úrovne rozmontovania a nástrojov a procesu, ktoré sú na dosiahnutie toho potrebné;

| b) | informácie vymedzujúce maximálnu prípustnú hranicu opotrebovania, keď je potrebná výmena komponentu. |
| --- | --- |

b)

informácie vymedzujúce maximálnu prípustnú hranicu opotrebovania, keď je potrebná výmena komponentu.

Tieto informácie musia byť voľne dostupné, napr. v príručke vozidla alebo v elektronickom záznamníku údajov.

5.2.1.12.   V brzdových systémoch s hydraulickým prevodom musia byť plniace otvory kvapalinových zásobníkov ľahko prístupné; okrem toho musia byť nádržky obsahujúce zásobu kvapaliny navrhnuté a skonštruované tak, aby umožňovali ľahkú kontrolu hladiny zásoby kvapaliny bez toho, aby ich bolo potrebné otvoriť. Ak nie je splnená táto posledná podmienka, musí červený výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.1 upozorniť vodiča na každý pokles hladiny zásoby kvapaliny, ktorý je schopný spôsobiť poruchu brzdového systému. Typ kvapaliny, ktorý sa má použiť v brzdových systémoch s hydraulickým prevodom, musí byť udaný symbolom v súlade s obrázkom 1 alebo 2 normy ISO 9128:1987. Symbol musí byť pripevnený na viditeľnom mieste a nezmazateľným spôsobom do 100 mm od plniacich otvorov zásobníkov kvapaliny; výrobca môže poskytnúť dodatočné informácie.

5.2.1.13.   Výstražné zariadenie

| 5.2.1.13.1. | Každé vozidlo, ktoré je vybavené prevádzkovou brzdou uvádzanou do činnosti energiou zo zásobníka energie, musí byť vybavené v prípade, že sa nedá dosiahnuť týmto brzdovým systémom účinnosť predpísaná pre sekundárne brzdenie bez energie zo zásobníka, výstražným zariadením – okrem prípadného namontovaného manometra – ktoré opticky alebo akusticky signalizuje, keď zásoba energie v ktorejkoľvek časti systému klesne na hodnotu, pri ktorej bez doplňovania zásobníka a bez ohľadu na stav zaťaženia vozidla je ešte možné po štyroch plných zdvihoch ovládania prevádzkovej brzdy dosiahnuť pri piatom zdvihu účinnosť predpísanú pre sekundárne brzdenie (bez chýb v prevode prevádzkovej brzdy a s brzdami nastavenými na čo najmenší zdvih). Toto výstražné zariadenie musí byť priamo a trvalo pripojené k okruhu. Ak motor pracuje v normálnych prevádzkových podmienkach a v brzdovom systéme nie sú žiadne poruchy, výstražné zariadenie nesmie dávať signál, ako je tomu pri schvaľovacích skúškach pre tento typ s výnimkou doby potrebnej na doplnenie zásobníka(-ov) energie po naštartovaní motora. Červený výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.1 sa musí použiť ako optický výstražný signál.






  5.2.1.13.1.1. | V prípade vozidiel, ktoré sa považujú za vozidlá spĺňajúce len požiadavky bodu 5.2.1.5.1 tohto predpisu na základe toho, že spĺňajú požiadavky bodu 1.2.2 časti C prílohy 7 k tomuto predpisu, výstražné zariadenie musí však okrem optického signálu obsahovať aj akustický signál. Tieto zariadenia nemusia pôsobiť súčasne za predpokladu, že každé z nich spĺňa uvedené požiadavky a že akustický signál nie je aktivovaný pred optickým signálom. Červený výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.1 sa musí použiť ako optický výstražný signál. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.13.1.

Každé vozidlo, ktoré je vybavené prevádzkovou brzdou uvádzanou do činnosti energiou zo zásobníka energie, musí byť vybavené v prípade, že sa nedá dosiahnuť týmto brzdovým systémom účinnosť predpísaná pre sekundárne brzdenie bez energie zo zásobníka, výstražným zariadením – okrem prípadného namontovaného manometra – ktoré opticky alebo akusticky signalizuje, keď zásoba energie v ktorejkoľvek časti systému klesne na hodnotu, pri ktorej bez doplňovania zásobníka a bez ohľadu na stav zaťaženia vozidla je ešte možné po štyroch plných zdvihoch ovládania prevádzkovej brzdy dosiahnuť pri piatom zdvihu účinnosť predpísanú pre sekundárne brzdenie (bez chýb v prevode prevádzkovej brzdy a s brzdami nastavenými na čo najmenší zdvih). Toto výstražné zariadenie musí byť priamo a trvalo pripojené k okruhu. Ak motor pracuje v normálnych prevádzkových podmienkach a v brzdovom systéme nie sú žiadne poruchy, výstražné zariadenie nesmie dávať signál, ako je tomu pri schvaľovacích skúškach pre tento typ s výnimkou doby potrebnej na doplnenie zásobníka(-ov) energie po naštartovaní motora. Červený výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.1 sa musí použiť ako optický výstražný signál.

5.2.1.13.1.1.

V prípade vozidiel, ktoré sa považujú za vozidlá spĺňajúce len požiadavky bodu 5.2.1.5.1 tohto predpisu na základe toho, že spĺňajú požiadavky bodu 1.2.2 časti C prílohy 7 k tomuto predpisu, výstražné zariadenie musí však okrem optického signálu obsahovať aj akustický signál. Tieto zariadenia nemusia pôsobiť súčasne za predpokladu, že každé z nich spĺňa uvedené požiadavky a že akustický signál nie je aktivovaný pred optickým signálom. Červený výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.1 sa musí použiť ako optický výstražný signál.

| 5.2.1.13.1.2. | Toto akustické zariadenie môže byť vyradené z činnosti pri použití ručnej brzdy a/alebo podľa voľby výrobcu, ak je vo vozidle s automatickou prevodovkou páka predvoľby v polohe „parkovanie“. |
| --- | --- |

5.2.1.13.1.2.

Toto akustické zariadenie môže byť vyradené z činnosti pri použití ručnej brzdy a/alebo podľa voľby výrobcu, ak je vo vozidle s automatickou prevodovkou páka predvoľby v polohe „parkovanie“.

5.2.1.14.   Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky bodu 5.1.2.3 tohto predpisu, ak je pre fungovanie brzdového systému nevyhnutný pomocný zdroj energie, musí byť zásoba energie taká, aby v prípade zastavenia motora alebo v prípade poruchy pohonu zdroja energie účinnosť bŕzd za predpísaných podmienok stačila na zastavenie vozidla. Okrem toho, ak je svalové pôsobenie vodiča na parkovací brzdový systém posilnené posilňovacím zariadením, musí byť aktivácia parkovacieho brzdového systému zabezpečená v prípade poruchy posilňovacieho zariadenia, ak je to nutné, i využitím zásoby energie nezávislej od tej, ktorá zaisťuje toto posilňovacie zariadenie. Táto zásoba energie môže byť zásobou energie určenou pre prevádzkový brzdový systém.

5.2.1.15.   V prípade motorových vozidiel, za ktoré je povolené pripájať prípojné vozidlo vybavené brzdou ovládanou vodičom ťažného vozidla, musí byť prevádzkový brzdový systém ťažného vozidla vybavený zariadením skonštruovaným tak, aby v prípade poruchy brzdového systému prípojného vozidla alebo v prípade prerušenia pneumatického spojenia (alebo iného typu použitého spojenia) medzi ťažným vozidlom a jeho prípojným vozidlom muselo byť ešte možné brzdiť ťažné vozidlo s účinnosťou predpísanou pre sekundárne brzdenie; v dôsledku toho je predpísané najmä, že toto zariadenie sa musí nachádzať na ťažnom vozidle.

5.2.1.16.   Pneumatické/hydraulické pomocné zariadenie musí byť napájané energiou tak, aby sa pri jeho činnosti mohli dosiahnuť predpísané hodnoty spomalenia a aby aj v prípade poškodenia zdroja energie nemohla činnosť pomocného zariadenia spôsobiť pokles zásoby energie napájajúcej brzdové systémy pod úroveň uvedenú v bode 5.2.1.13.

5.2.1.17.   Ak prípojné vozidlo patrí do kategórie O3 alebo O4, typ prevádzkového brzdového systému musí byť priebežný alebo polopriebežný.

5.2.1.18.   V prípade vozidiel, ktoré sú povolené na ťahanie prípojného vozidla kategórie O3 alebo O4, musia jeho brzdové systémy spĺňať nasledujúce podmienky:

| 5.2.1.18.1. | ak sekundárny brzdový systém ťažného vozidla vstúpi do činnosti, musí byť zaistené aj odstupňované brzdenie prípojného vozidla; |
| --- | --- |

5.2.1.18.1.

ak sekundárny brzdový systém ťažného vozidla vstúpi do činnosti, musí byť zaistené aj odstupňované brzdenie prípojného vozidla;

| 5.2.1.18.2. | v prípade poruchy prevádzkového brzdového systému ťažného vozidla, keď sa tento systém skladá najmenej z dvoch nezávislých častí, časť alebo časti, ktoré nie sú zasiahnuté poruchou, musia byť schopné čiastočne alebo úplne aktivovať brzdy prípojného vozidla. Toto brzdenie musí byť možné odstupňovať. Ak sa táto činnosť zabezpečí ventilom, ktorý je normálne v kľudovej polohe, potom sa použitie takého ventilu povoľuje len v prípade, že vodič bez použitia náradia môže ľahko skontrolovať jeho správne fungovanie buď z kabíny alebo zvonku; |
| --- | --- |

5.2.1.18.2.

v prípade poruchy prevádzkového brzdového systému ťažného vozidla, keď sa tento systém skladá najmenej z dvoch nezávislých častí, časť alebo časti, ktoré nie sú zasiahnuté poruchou, musia byť schopné čiastočne alebo úplne aktivovať brzdy prípojného vozidla. Toto brzdenie musí byť možné odstupňovať. Ak sa táto činnosť zabezpečí ventilom, ktorý je normálne v kľudovej polohe, potom sa použitie takého ventilu povoľuje len v prípade, že vodič bez použitia náradia môže ľahko skontrolovať jeho správne fungovanie buď z kabíny alebo zvonku;

| 5.2.1.18.3. | v prípade poruchy (napr. pretrhnutia alebo úniku) v jednom z pneumatických spojovacích vedení prerušenia alebo poruchy v elektrickom ovládacom vedení musí mať vodič aj napriek tomu možnosť aktivovať plne alebo čiastočne brzdy prípojného vozidla, a to buď ovládaním prevádzkového brzdenia, ovládaním sekundárneho brzdenia alebo ovládaním parkovacieho brzdenia, pokiaľ táto porucha automaticky nespôsobí brzdenie prípojného vozidla s účinnosťou predpísanou v bode 3.3 prílohy 4 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

5.2.1.18.3.

v prípade poruchy (napr. pretrhnutia alebo úniku) v jednom z pneumatických spojovacích vedení prerušenia alebo poruchy v elektrickom ovládacom vedení musí mať vodič aj napriek tomu možnosť aktivovať plne alebo čiastočne brzdy prípojného vozidla, a to buď ovládaním prevádzkového brzdenia, ovládaním sekundárneho brzdenia alebo ovládaním parkovacieho brzdenia, pokiaľ táto porucha automaticky nespôsobí brzdenie prípojného vozidla s účinnosťou predpísanou v bode 3.3 prílohy 4 k tomuto predpisu;

| 5.2.1.18.4. | automatické brzdenie v bode 5.2.1.18.3. sa pokladá za splnené, ak sú splnené nasledujúce podmienky:






  5.2.1.18.4.1. | keď sa vykoná plný zdvih určeného ovládania brzdy uvedeného v bode 5.2.1.18.3, tlak v prívodnom vedení musí poklesnúť na 150 kPa v priebehu dvoch sekúnd; okrem toho keď sa uvoľní ovládanie brzdy, musí sa obnoviť tlak v prívodnom vedení; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.18.4.

automatické brzdenie v bode 5.2.1.18.3. sa pokladá za splnené, ak sú splnené nasledujúce podmienky:

5.2.1.18.4.1.

keď sa vykoná plný zdvih určeného ovládania brzdy uvedeného v bode 5.2.1.18.3, tlak v prívodnom vedení musí poklesnúť na 150 kPa v priebehu dvoch sekúnd; okrem toho keď sa uvoľní ovládanie brzdy, musí sa obnoviť tlak v prívodnom vedení;

| 5.2.1.18.4.2. | keď sa vyprázdňuje prívodné vedenie rýchlosťou minimálne 100 kPa za sekundu, automatické brzdenie prípojného vozidla musí začať predtým, ako tlak v prívodnom vedení klesne na 200 kPa; |
| --- | --- |

5.2.1.18.4.2.

keď sa vyprázdňuje prívodné vedenie rýchlosťou minimálne 100 kPa za sekundu, automatické brzdenie prípojného vozidla musí začať predtým, ako tlak v prívodnom vedení klesne na 200 kPa;

| 5.2.1.18.5. | v prípade poruchy v jednom s ovládacích vedení spájajúcich dve vozidlá vybavené podľa bodu 5.1.3.1.2, ovládacie vedenie, ktoré nie je zasiahnuté poruchou, musí automaticky zabezpečiť účinnosť bŕzd predpísanú pre prípojné vozidlo v bode 3.1 prílohy 4. |
| --- | --- |

5.2.1.18.5.

v prípade poruchy v jednom s ovládacích vedení spájajúcich dve vozidlá vybavené podľa bodu 5.1.3.1.2, ovládacie vedenie, ktoré nie je zasiahnuté poruchou, musí automaticky zabezpečiť účinnosť bŕzd predpísanú pre prípojné vozidlo v bode 3.1 prílohy 4.

5.2.1.19.   V prípade motorového vozidla vybaveného na ťahanie prípojného vozidla s elektrickým brzdovým systémom podľa bodu 1.1 prílohy 14 k tomuto predpisu, musia byť splnené nasledujúce požiadavky:

| 5.2.1.19.1. | napájanie motorového vozidla (generátor a batéria) musí mať dostatočnú kapacitu na napájanie elektrického brzdového systému. S motorom bežiacim pri voľnobežných otáčkach odporučených výrobcom a so všetkými elektrickými zariadeniami, ktoré výrobca dodáva ako štandardné vybavenie vozidla a ktoré je zapnuté, nesmie napätie v elektrických vedeniach pri maximálnej spotrebe prúdu v elektrickom brzdovom systéme (15 A) klesnúť pod 9,6 V, pričom sa táto hodnota meria v mieste pripojenia. Elektrické vedenia musia byť odolné voči skratu, a to aj v prípade preťaženia; |
| --- | --- |

5.2.1.19.1.

napájanie motorového vozidla (generátor a batéria) musí mať dostatočnú kapacitu na napájanie elektrického brzdového systému. S motorom bežiacim pri voľnobežných otáčkach odporučených výrobcom a so všetkými elektrickými zariadeniami, ktoré výrobca dodáva ako štandardné vybavenie vozidla a ktoré je zapnuté, nesmie napätie v elektrických vedeniach pri maximálnej spotrebe prúdu v elektrickom brzdovom systéme (15 A) klesnúť pod 9,6 V, pričom sa táto hodnota meria v mieste pripojenia. Elektrické vedenia musia byť odolné voči skratu, a to aj v prípade preťaženia;

| 5.2.1.19.2. | v prípade poruchy prevádzkového brzdového systému ťažného vozidla, keď sa tento systém skladá najmenej z dvoch nezávislých častí, časť alebo časti, ktoré nie sú zasiahnuté poruchou, by mali byť schopné čiastočne alebo úplne aktivovať brzdy prípojného vozidla; |
| --- | --- |

5.2.1.19.2.

v prípade poruchy prevádzkového brzdového systému ťažného vozidla, keď sa tento systém skladá najmenej z dvoch nezávislých častí, časť alebo časti, ktoré nie sú zasiahnuté poruchou, by mali byť schopné čiastočne alebo úplne aktivovať brzdy prípojného vozidla;

| 5.2.1.19.3. | použitie spínača brzdových svetiel a obvodu na aktiváciu elektrického brzdového systému je povolené len vtedy, keď je aktivačné vedenie zapojené paralelne s existujúcim brzdovým svetlom a spínač a okruh brzdových svetiel znesú toto preťaženie. |
| --- | --- |

5.2.1.19.3.

použitie spínača brzdových svetiel a obvodu na aktiváciu elektrického brzdového systému je povolené len vtedy, keď je aktivačné vedenie zapojené paralelne s existujúcim brzdovým svetlom a spínač a okruh brzdových svetiel znesú toto preťaženie.

5.2.1.20.   V prípade pneumatického prevádzkového brzdového systému obsahujúceho dve alebo viac nezávislých častí, akýkoľvek únik medzi týmito časťami v ovládaní alebo za ním musí byť nepretržite vypúšťaný do ovzdušia.

5.2.1.21.   V prípade motorových vozidiel povolených na ťahanie prípojných vozidiel kategórie O3 alebo O4 sa môže prevádzkový brzdový systém prípojného vozidla ovládať len v spojení s prevádzkovým, sekundárnym alebo parkovacím brzdovým systémom ťažného vozidla. Je však povolené automatické použitie bŕzd samotného prípojného vozidla, keď činnosť bŕzd prípojného vozidla spúšťa automaticky ťažné vozidlo výlučne na účely stabilizácie vozidla.

5.2.1.22.   Motorové vozidlá kategórie M2, M3, N2 a N3 s maximálne štyrmi nápravami musia byť vybavené protiblokovacími systémami kategórie 1 v súlade s prílohou 13 k tomuto predpisu.

5.2.1.23.   Motorové vozidlá povolené na ťahanie prípojného vozidla vybaveného protiblokovacím systémom musia byť tiež vybavené špeciálnym elektrickým konektorom v súlade s normou ISO 7368:1997 (11) pre prevod elektrického ovládacieho vedenia a/alebo protiblokovacie systémy prípojných vozidiel.

5.2.1.24.   Dodatočné požiadavky pre vozidlá kategórií M2, N1 a kategórie N2 < 5 ton vybavené elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie A:

| 5.2.1.24.1. | Elektrický regeneratívny brzdový systém pre vozidlá kategórie N1 musí byť možné aktivovať len ovládaním akcelerátora a/alebo neutrálnou polohou páky na preraďovanie rýchlostí. |
| --- | --- |

5.2.1.24.1.

Elektrický regeneratívny brzdový systém pre vozidlá kategórie N1 musí byť možné aktivovať len ovládaním akcelerátora a/alebo neutrálnou polohou páky na preraďovanie rýchlostí.

| 5.2.1.24.2. | Okrem toho pre vozidlá kategórií M2 a N2 (< 5 ton) môže mať elektrický regeneratívny brzdový systém samostatný spínač alebo páku. |
| --- | --- |

5.2.1.24.2.

Okrem toho pre vozidlá kategórií M2 a N2 (< 5 ton) môže mať elektrický regeneratívny brzdový systém samostatný spínač alebo páku.

| 5.2.1.24.3. | Požiadavky bodov 5.2.1.25.6 a 5.2.1.25.7 sa vzťahujú aj na regeneratívne brzdové systémy kategórie A. |
| --- | --- |

5.2.1.24.3.

Požiadavky bodov 5.2.1.25.6 a 5.2.1.25.7 sa vzťahujú aj na regeneratívne brzdové systémy kategórie A.

5.2.1.25.   Dodatočné požiadavky pre vozidlá kategórií M2, N1 a kategórie N2 < 5 ton vybavené elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie B:

| 5.2.1.25.1. | Nesmie byť možné čiastočne alebo úplne odpojiť jednu časť prevádzkového brzdového systému inak ako automatickým zariadením. Toto zariadenie nesmie byť skonštruované v rozpore s požiadavkami bodu 5.2.1.10. |
| --- | --- |

5.2.1.25.1.

Nesmie byť možné čiastočne alebo úplne odpojiť jednu časť prevádzkového brzdového systému inak ako automatickým zariadením. Toto zariadenie nesmie byť skonštruované v rozpore s požiadavkami bodu 5.2.1.10.

| 5.2.1.25.2. | Prevádzkový brzdový systém musí mať len jedno ovládacie zariadenie. |
| --- | --- |

5.2.1.25.2.

Prevádzkový brzdový systém musí mať len jedno ovládacie zariadenie.

| 5.2.1.25.3. | Pre vozidlá vybavené elektrickými regeneratívnymi brzdovými systémami oboch kategórií platia všetky príslušné predpisy s výnimkou bodu 5.2.1.24.1.
  V tomto prípade môže byť elektrické regeneratívne brzdenie pre vozidlá kategórie N1aktivované ovládaním akcelerátora a/alebo pákou na preraďovanie rýchlostí v neutrálnej polohe.
  Okrem toho účinnosť ovládania prevádzkového brzdenia nesmie znížiť vyššie uvedený účinok dosiahnutý uvoľnením ovládania akcelerátora. |
| --- | --- |

5.2.1.25.3.

Pre vozidlá vybavené elektrickými regeneratívnymi brzdovými systémami oboch kategórií platia všetky príslušné predpisy s výnimkou bodu 5.2.1.24.1.

V tomto prípade môže byť elektrické regeneratívne brzdenie pre vozidlá kategórie N1aktivované ovládaním akcelerátora a/alebo pákou na preraďovanie rýchlostí v neutrálnej polohe.

Okrem toho účinnosť ovládania prevádzkového brzdenia nesmie znížiť vyššie uvedený účinok dosiahnutý uvoľnením ovládania akcelerátora.

| 5.2.1.25.4. | Prevádzkový brzdový systém nesmie byť nepriaznivo ovplyvnený vypnutím motora(-ov) alebo použitým prevodovým stupňom. |
| --- | --- |

5.2.1.25.4.

Prevádzkový brzdový systém nesmie byť nepriaznivo ovplyvnený vypnutím motora(-ov) alebo použitým prevodovým stupňom.

| 5.2.1.25.5. | Ak je činnosť elektrických komponentov brzdenia zabezpečovaná spojením založeným na informáciách prichádzajúcich z ovládania prevádzkovej brzdy a brzdnou silou na príslušné kolesá, porucha tohto spojenia vedúca k zmene rozdeľovania brzdných síl na nápravy (príloha 10 alebo 13, podľa potreby) musí byť signalizovaná vodičovi optickým výstražným signálom prinajmenšom v momente, keď je ovládanie aktivované, a tento signál musí zostať rozsvietený tak dlho, pokiaľ táto porucha trvá a pokiaľ je spínač ovládania vozidla (kľúč) v polohe „ON“ (zapnutý). |
| --- | --- |

5.2.1.25.5.

Ak je činnosť elektrických komponentov brzdenia zabezpečovaná spojením založeným na informáciách prichádzajúcich z ovládania prevádzkovej brzdy a brzdnou silou na príslušné kolesá, porucha tohto spojenia vedúca k zmene rozdeľovania brzdných síl na nápravy (príloha 10 alebo 13, podľa potreby) musí byť signalizovaná vodičovi optickým výstražným signálom prinajmenšom v momente, keď je ovládanie aktivované, a tento signál musí zostať rozsvietený tak dlho, pokiaľ táto porucha trvá a pokiaľ je spínač ovládania vozidla (kľúč) v polohe „ON“ (zapnutý).

| 5.2.1.25.6. | Činnosť elektrického regeneratívneho brzdenia nesmie byť nepriaznivo ovplyvnená magnetickým alebo elektrickým poľom. |
| --- | --- |

5.2.1.25.6.

Činnosť elektrického regeneratívneho brzdenia nesmie byť nepriaznivo ovplyvnená magnetickým alebo elektrickým poľom.

| 5.2.1.25.7. | V prípade vozidiel vybavených protiblokovacím zariadením protiblokovacie zariadenie ovláda elektrický regeneratívny brzdový systém. |
| --- | --- |

5.2.1.25.7.

V prípade vozidiel vybavených protiblokovacím zariadením protiblokovacie zariadenie ovláda elektrický regeneratívny brzdový systém.

5.2.1.26.   Osobitné dodatočné požiadavky týkajúce sa elektrického prevodu parkovacieho brzdového systému

| 5.2.1.26.1. | V prípade poruchy v rámci elektrického prevodu sa musí predísť mimovoľnému aktivovaniu parkovacieho brzdového systému. |
| --- | --- |

5.2.1.26.1.

V prípade poruchy v rámci elektrického prevodu sa musí predísť mimovoľnému aktivovaniu parkovacieho brzdového systému.

| 5.2.1.26.2. | V prípade elektrickej poruchy musia byť splnené nasledujúce požiadavky:






  5.2.1.26.2.1. | Vozidlá kategórie M2, M3, M2 a N3:
  V prípade elektrickej poruchy v ovládaní alebo prerušenia vo vedení v rámci elektrického ovládacieho prevodu, ktoré je mimo elektronickej(-ých) ovládacej(-ich) jednotky(-iek), s výnimkou dodávky energie, musí byť naďalej možné použiť parkovací brzdový systém z miesta vodiča a tým udržať naložené vozidlo v pokoji na svahu so sklonom 8 % smerom dolu alebo hore. V tomto prípade je prípadne povolená automatická aktivácia parkovacej brzdy, keď je vozidlo v pokoji za predpokladu, že sa dosiahne uvedenú účinnosť a po použití zostáva parkovacia brzda zapnutá nezávisle od stavu zapaľovacieho (štartovacieho) spínača. V tomto prípade sa musí parkovacia brzda automaticky uvoľniť, len čo vodič začne znovu uvádzať vozidlo do pohybu. Musí byť tiež možné v prípade potreby uvoľniť parkovací brzdový systém použitím nástrojov a/alebo pomocného zariadenia prepravovaného/upevneného na vozidle. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.26.2.

V prípade elektrickej poruchy musia byť splnené nasledujúce požiadavky:

5.2.1.26.2.1.

Vozidlá kategórie M2, M3, M2 a N3:

V prípade elektrickej poruchy v ovládaní alebo prerušenia vo vedení v rámci elektrického ovládacieho prevodu, ktoré je mimo elektronickej(-ých) ovládacej(-ich) jednotky(-iek), s výnimkou dodávky energie, musí byť naďalej možné použiť parkovací brzdový systém z miesta vodiča a tým udržať naložené vozidlo v pokoji na svahu so sklonom 8 % smerom dolu alebo hore. V tomto prípade je prípadne povolená automatická aktivácia parkovacej brzdy, keď je vozidlo v pokoji za predpokladu, že sa dosiahne uvedenú účinnosť a po použití zostáva parkovacia brzda zapnutá nezávisle od stavu zapaľovacieho (štartovacieho) spínača. V tomto prípade sa musí parkovacia brzda automaticky uvoľniť, len čo vodič začne znovu uvádzať vozidlo do pohybu. Musí byť tiež možné v prípade potreby uvoľniť parkovací brzdový systém použitím nástrojov a/alebo pomocného zariadenia prepravovaného/upevneného na vozidle.

| 5.2.1.26.2.2. | Vozidlá kategórie N1
  V prípade elektrickej poruchy v ovládaní alebo prerušenia vo vedení v rámci elektrického ovládacieho prevodu, medzi ovládaním a ECU priamo s ním spojenej, s výnimkou dodávky energie, musí byť naďalej možné použiť parkovací brzdový systém z miesta vodiča a tým udržať naložené vozidlo v pokoji na svahu so sklonom 8 % smerom dolu alebo hore. V tomto prípade je prípadne povolená automatická aktivácia parkovacej brzdy, keď je vozidlo v pokoji za predpokladu, že sa dosiahne uvedenú účinnosť a po použití zostáva parkovacia brzda zapnutá nezávisle od stavu zapaľovacieho (štartovacieho) spínača. V tomto prípade sa musí parkovacia brzda automaticky uvoľniť, len čo vodič začne znovu uvádzať vozidlo do pohybu. Na dosiahnutie vyššie uvedenej účinnosti alebo v prípade pomoci pri jeho dosiahnutí sa môže použiť motorový/manuálny prevod alebo automatický prevod (parkovacia poloha). |
| --- | --- |

5.2.1.26.2.2.

Vozidlá kategórie N1

V prípade elektrickej poruchy v ovládaní alebo prerušenia vo vedení v rámci elektrického ovládacieho prevodu, medzi ovládaním a ECU priamo s ním spojenej, s výnimkou dodávky energie, musí byť naďalej možné použiť parkovací brzdový systém z miesta vodiča a tým udržať naložené vozidlo v pokoji na svahu so sklonom 8 % smerom dolu alebo hore. V tomto prípade je prípadne povolená automatická aktivácia parkovacej brzdy, keď je vozidlo v pokoji za predpokladu, že sa dosiahne uvedenú účinnosť a po použití zostáva parkovacia brzda zapnutá nezávisle od stavu zapaľovacieho (štartovacieho) spínača. V tomto prípade sa musí parkovacia brzda automaticky uvoľniť, len čo vodič začne znovu uvádzať vozidlo do pohybu. Na dosiahnutie vyššie uvedenej účinnosti alebo v prípade pomoci pri jeho dosiahnutí sa môže použiť motorový/manuálny prevod alebo automatický prevod (parkovacia poloha).

| 5.2.1.26.2.3. | Prerušenie vo vedení v rámci elektrického prevodu alebo elektrická porucha v ovládaní parkovacieho brzdového systému musia byť signalizované vodičovi žltým výstražným svetlom uvedeným v bode 5.2.1.29.1.2. Prerušenie vo vedení v rámci elektrického ovládacieho prevodu parkovacieho brzdového systému je signalizované týmto žltým výstražným svetlom hneď, ako prerušenie nastane. Okrem toho takáto elektrická porucha v ovládaní alebo prerušenie vo vedení, ktoré je mimo elektronickej(-ých) ovládacej(-ich) jednotky(-iek), s výnimkou dodávky energie, musí byť signalizovaná vodičovi blikajúcim červeným výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.1.1, len čo je zapaľovací (štartovací) spínač v polohe „ON“ (zapnutý) vrátane následného časového úseku trvajúceho minimálne 10 sekúnd a ovládanie je v (aktivovanej) „ON“ polohe.
  Ak však parkovací brzdový systém zistí správne zovretie parkovacej brzdy, blikajúci červený výstražný signál môže zmiznúť a na indikáciu použitej parkovacej brzdy sa použije neblikajúci červený signál.
  Keď je aktivácia parkovacej brzdy normálne indikovaná samostatným červeným výstražným signálom spĺňajúcim všetky požiadavky bodu 5.2.1.29.3, tento signál sa použije na splnenie vyššie uvedenej požiadavky na červený signál. |
| --- | --- |

5.2.1.26.2.3.

Prerušenie vo vedení v rámci elektrického prevodu alebo elektrická porucha v ovládaní parkovacieho brzdového systému musia byť signalizované vodičovi žltým výstražným svetlom uvedeným v bode 5.2.1.29.1.2. Prerušenie vo vedení v rámci elektrického ovládacieho prevodu parkovacieho brzdového systému je signalizované týmto žltým výstražným svetlom hneď, ako prerušenie nastane. Okrem toho takáto elektrická porucha v ovládaní alebo prerušenie vo vedení, ktoré je mimo elektronickej(-ých) ovládacej(-ich) jednotky(-iek), s výnimkou dodávky energie, musí byť signalizovaná vodičovi blikajúcim červeným výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.1.1, len čo je zapaľovací (štartovací) spínač v polohe „ON“ (zapnutý) vrátane následného časového úseku trvajúceho minimálne 10 sekúnd a ovládanie je v (aktivovanej) „ON“ polohe.

Ak však parkovací brzdový systém zistí správne zovretie parkovacej brzdy, blikajúci červený výstražný signál môže zmiznúť a na indikáciu použitej parkovacej brzdy sa použije neblikajúci červený signál.

Keď je aktivácia parkovacej brzdy normálne indikovaná samostatným červeným výstražným signálom spĺňajúcim všetky požiadavky bodu 5.2.1.29.3, tento signál sa použije na splnenie vyššie uvedenej požiadavky na červený signál.

| 5.2.1.26.3. | Pomocné zariadenie môže byť napájané energiou z elektrického prevodu parkovacieho brzdového systému za predpokladu, že dodávka energia je dostatočná na to, aby umožnila aktiváciu parkovacieho brzdového systému popri elektrickom zaťažení vozidla za bezporuchových podmienok. Okrem toho ak sa zásoba energie použije aj pre prevádzkový brzdový systém, musia byť splnené požiadavky uvedené v bode 5.2.1.27.7. |
| --- | --- |

5.2.1.26.3.

Pomocné zariadenie môže byť napájané energiou z elektrického prevodu parkovacieho brzdového systému za predpokladu, že dodávka energia je dostatočná na to, aby umožnila aktiváciu parkovacieho brzdového systému popri elektrickom zaťažení vozidla za bezporuchových podmienok. Okrem toho ak sa zásoba energie použije aj pre prevádzkový brzdový systém, musia byť splnené požiadavky uvedené v bode 5.2.1.27.7.

| 5.2.1.26.4. | Po vypnutí zapaľovacieho/štartovacieho spínača, ktorý ovláda elektrickú energiu pre brzdové zariadenie, a/alebo po vytiahnutí kľúča zo spínača musí byť naďalej možné použiť parkovací brzdový systém a zároveň sa musí predísť jeho uvoľneniu. |
| --- | --- |

5.2.1.26.4.

Po vypnutí zapaľovacieho/štartovacieho spínača, ktorý ovláda elektrickú energiu pre brzdové zariadenie, a/alebo po vytiahnutí kľúča zo spínača musí byť naďalej možné použiť parkovací brzdový systém a zároveň sa musí predísť jeho uvoľneniu.

5.2.1.27.   Osobitné dodatočné požiadavky pre prevádzkové brzdové systémy s elektrickým prevodom ovládania

| 5.2.1.27.1. | S uvoľnenou parkovacou brzdou musí byť prevádzkový brzdový systém schopný generovať celkovú statickú brzdnú silu minimálne rovnú sile, ktorá sa vyžaduje pri skúške typu 0, dokonca aj v prípade, keď je vypnutý zapaľovací/štartovací spínač a/alebo bol vytiahnutý kľúč zo štartéra. V prípade motorových vozidiel povolených na ťahanie prípojných vozidiel kategórie O3 alebo O4 musia takéto vozidlá poskytovať úplný ovládací signál pre prevádzkový brzdový systém prípojného vozidla. Malo by sa zaistiť, že je k dispozícii dostatočné množstvo energie pri prevode energie prevádzkového brzdového systému. |
| --- | --- |

5.2.1.27.1.

S uvoľnenou parkovacou brzdou musí byť prevádzkový brzdový systém schopný generovať celkovú statickú brzdnú silu minimálne rovnú sile, ktorá sa vyžaduje pri skúške typu 0, dokonca aj v prípade, keď je vypnutý zapaľovací/štartovací spínač a/alebo bol vytiahnutý kľúč zo štartéra. V prípade motorových vozidiel povolených na ťahanie prípojných vozidiel kategórie O3 alebo O4 musia takéto vozidlá poskytovať úplný ovládací signál pre prevádzkový brzdový systém prípojného vozidla. Malo by sa zaistiť, že je k dispozícii dostatočné množstvo energie pri prevode energie prevádzkového brzdového systému.

| 5.2.1.27.2. | V prípade jedinej prechodnej poruchy (< 40 ms) v rámci elektrické prevodu ovládania s výnimkou dodávky energie (napr. neprevedený signál alebo dátová chyba) nesmie byť rozpoznateľný vplyv na účinnosť prevádzkového brzdenia. |
| --- | --- |

5.2.1.27.2.

V prípade jedinej prechodnej poruchy (< 40 ms) v rámci elektrické prevodu ovládania s výnimkou dodávky energie (napr. neprevedený signál alebo dátová chyba) nesmie byť rozpoznateľný vplyv na účinnosť prevádzkového brzdenia.

| 5.2.1.27.3. | Porucha v rámci elektrického ovládacieho prevodu (12) s výnimkou jeho zásoby energie, ktorá ovplyvňuje funkciu a účinnosť systémov uvedených v tomto predpise, musí byť vodičovi signalizovaná červeným alebo žltým výstražným signálom špecifikovaným v bodoch 5.2.1.29.1.1 a 5.2.1.29.1.2. Ak nemôže byť naďalej dosahovaný predpísaná účinnosť bŕzd (červený výstražný signál), poruchy vyplývajúce zo straty elektrickej spojitosti (napr. pretrhnutie, rozpojenie) musia byť signalizované vodičovi hneď, ako k nim dôjde, a predpísaný zvyškový brzdný účinok sa musí dosiahnuť činnosťou ovládania prevádzkového brzdenia v súlade s bodom 2.4 prílohy 4 k tomuto predpisu. Tieto požiadavky sa nepovažujú za odchýlku od požiadaviek týkajúcich sa sekundárneho brzdenia. |
| --- | --- |

5.2.1.27.3.

Porucha v rámci elektrického ovládacieho prevodu (12) s výnimkou jeho zásoby energie, ktorá ovplyvňuje funkciu a účinnosť systémov uvedených v tomto predpise, musí byť vodičovi signalizovaná červeným alebo žltým výstražným signálom špecifikovaným v bodoch 5.2.1.29.1.1 a 5.2.1.29.1.2. Ak nemôže byť naďalej dosahovaný predpísaná účinnosť bŕzd (červený výstražný signál), poruchy vyplývajúce zo straty elektrickej spojitosti (napr. pretrhnutie, rozpojenie) musia byť signalizované vodičovi hneď, ako k nim dôjde, a predpísaný zvyškový brzdný účinok sa musí dosiahnuť činnosťou ovládania prevádzkového brzdenia v súlade s bodom 2.4 prílohy 4 k tomuto predpisu. Tieto požiadavky sa nepovažujú za odchýlku od požiadaviek týkajúcich sa sekundárneho brzdenia.

| 5.2.1.27.4. | Motorové vozidlo elektricky pripojené k prípojnému vozidlu cez elektrické ovládacie vedenie musí poskytnúť jasnú výstrahu vodičovi vždy, keď prípojné vozidlo vysiela poruchovú informáciu, že zásoba energie v ktorejkoľvek časti prevádzkového brzdového systému prípojného vozidla klesla pod výstražnú úroveň uvedenú v bode 5.2.2.16. Podobná výstraha musí byť poskytnutá aj v prípade, ak pretrvávajúca porucha (> 40 ms) v rámci elektrického ovládacieho prevodu prípojného vozidla s výnimkou zásoby energie bráni dosiahnutiu predpísanej účinnosti prevádzkového brzdenia prípojného vozidla, ako je uvedené v bode 5.2.2.15.2.1. Na tento účel sa použije červený výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.1. |
| --- | --- |

5.2.1.27.4.

Motorové vozidlo elektricky pripojené k prípojnému vozidlu cez elektrické ovládacie vedenie musí poskytnúť jasnú výstrahu vodičovi vždy, keď prípojné vozidlo vysiela poruchovú informáciu, že zásoba energie v ktorejkoľvek časti prevádzkového brzdového systému prípojného vozidla klesla pod výstražnú úroveň uvedenú v bode 5.2.2.16. Podobná výstraha musí byť poskytnutá aj v prípade, ak pretrvávajúca porucha (> 40 ms) v rámci elektrického ovládacieho prevodu prípojného vozidla s výnimkou zásoby energie bráni dosiahnutiu predpísanej účinnosti prevádzkového brzdenia prípojného vozidla, ako je uvedené v bode 5.2.2.15.2.1. Na tento účel sa použije červený výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.1.

| 5.2.1.27.5. | V prípade poruchy zdroja energie elektrického prevodu ovládania, začínajúc od menovitej hodnoty úrovne energie, musí byť garantovaný plný ovládací rozsah prevádzkového brzdového systému po dvadsiatich za sebou nasledujúcich plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdenia. Počas skúšky musí byť ovládanie brzdenia úplne stlačené na 20 sekúnd a uvoľnené na 5 sekúnd pri každom uvedení do činnosti. Malo by sa zaistiť, že je počas uvedenej skúšky k dispozícii dostatočné množstvo energie pri prevode energie na zabezpečenie úplného uvedenia prevádzkového brzdového systému do činnosti. Táto požiadavka sa nepovažuje za odchýlku od požiadaviek prílohy 7. |
| --- | --- |

5.2.1.27.5.

V prípade poruchy zdroja energie elektrického prevodu ovládania, začínajúc od menovitej hodnoty úrovne energie, musí byť garantovaný plný ovládací rozsah prevádzkového brzdového systému po dvadsiatich za sebou nasledujúcich plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdenia. Počas skúšky musí byť ovládanie brzdenia úplne stlačené na 20 sekúnd a uvoľnené na 5 sekúnd pri každom uvedení do činnosti. Malo by sa zaistiť, že je počas uvedenej skúšky k dispozícii dostatočné množstvo energie pri prevode energie na zabezpečenie úplného uvedenia prevádzkového brzdového systému do činnosti. Táto požiadavka sa nepovažuje za odchýlku od požiadaviek prílohy 7.

| 5.2.1.27.6. | Ak napätie batérie klesne pod hodnotu udanú výrobcom, pri ktorej nemôže byť ďalej garantované dosiahnutie predpísanej účinnosti prevádzkového brzdenia a/alebo ktorá bráni aspoň dvom nezávislým okruhom prevádzkového brzdenia dosiahnuť predpísanú sekundárnu alebo zvyškovú účinnosť bŕzd, aktivuje sa červený výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.1. Po aktivácii výstražného signálu musí byť možné použiť ovládanie prevádzkového brzdenia a dosiahnuť aspoň zvyškovú účinnosť predpísanú v bode 2.4 prílohy 4 k tomuto predpisu. Malo by sa zaistiť, že je k dispozícii dostatočné množstvo energie pri prevode energie prevádzkového brzdového systému. Táto požiadavka sa nepovažuje za odchýlku od požiadavky týkajúcej sa sekundárneho brzdenia. |
| --- | --- |

5.2.1.27.6.

Ak napätie batérie klesne pod hodnotu udanú výrobcom, pri ktorej nemôže byť ďalej garantované dosiahnutie predpísanej účinnosti prevádzkového brzdenia a/alebo ktorá bráni aspoň dvom nezávislým okruhom prevádzkového brzdenia dosiahnuť predpísanú sekundárnu alebo zvyškovú účinnosť bŕzd, aktivuje sa červený výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.1. Po aktivácii výstražného signálu musí byť možné použiť ovládanie prevádzkového brzdenia a dosiahnuť aspoň zvyškovú účinnosť predpísanú v bode 2.4 prílohy 4 k tomuto predpisu. Malo by sa zaistiť, že je k dispozícii dostatočné množstvo energie pri prevode energie prevádzkového brzdového systému. Táto požiadavka sa nepovažuje za odchýlku od požiadavky týkajúcej sa sekundárneho brzdenia.

| 5.2.1.27.7. | Ak je pomocné zariadenie napájané energiou z rovnakej zásoby ako elektrický prevod ovládania, musí sa zabezpečiť, aby s motorom v chode s najvyššími otáčkami najviac 80 % z maximálnych otáčok, bola dodávka energie dostatočná na to, aby boli splnené predpísané hodnoty spomalenia buď dodávkou energie, ktorá môže zabrániť minutiu tejto zásoby, keď je pomocné zariadenie v činnosti, alebo automatickým vypnutím vybraných častí pomocného zariadenia pri napätí vyššom ako je kritická úroveň uvedená v bode 5.2.1.27.6 tohto predpisu. Zhoda s touto požiadavkou môže byť preukázaná výpočtom alebo praktickou skúškou. Pre vozidlá povolené na ťahanie prípojného vozidla kategórie O3 alebo O4 sa musí brať do úvahy spotreba energie prípojného vozidla zodpovedajúca zaťaženiu 400 W. Tento bod neplatí pre vozidlá, v prípade ktorých sa predpísané hodnoty spomalenia môžu dosiahnuť bez použitia elektrickej energie. |
| --- | --- |

5.2.1.27.7.

Ak je pomocné zariadenie napájané energiou z rovnakej zásoby ako elektrický prevod ovládania, musí sa zabezpečiť, aby s motorom v chode s najvyššími otáčkami najviac 80 % z maximálnych otáčok, bola dodávka energie dostatočná na to, aby boli splnené predpísané hodnoty spomalenia buď dodávkou energie, ktorá môže zabrániť minutiu tejto zásoby, keď je pomocné zariadenie v činnosti, alebo automatickým vypnutím vybraných častí pomocného zariadenia pri napätí vyššom ako je kritická úroveň uvedená v bode 5.2.1.27.6 tohto predpisu. Zhoda s touto požiadavkou môže byť preukázaná výpočtom alebo praktickou skúškou. Pre vozidlá povolené na ťahanie prípojného vozidla kategórie O3 alebo O4 sa musí brať do úvahy spotreba energie prípojného vozidla zodpovedajúca zaťaženiu 400 W. Tento bod neplatí pre vozidlá, v prípade ktorých sa predpísané hodnoty spomalenia môžu dosiahnuť bez použitia elektrickej energie.

| 5.2.1.27.8. | Ak je pomocnému zariadeniu dodávaná energia z elektrického prevodu ovládania, musia byť splnené nasledujúce požiadavky.






  5.2.1.27.8.1. | V prípade poruchy v zdroji energie, kým je vozidlo v pohybe, energia v zásobníku musí byť dostatočná na aktivovanie bŕzd pri použití ovládania. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.27.8.

Ak je pomocnému zariadeniu dodávaná energia z elektrického prevodu ovládania, musia byť splnené nasledujúce požiadavky.

5.2.1.27.8.1.

V prípade poruchy v zdroji energie, kým je vozidlo v pohybe, energia v zásobníku musí byť dostatočná na aktivovanie bŕzd pri použití ovládania.

| 5.2.1.27.8.2. | V prípade poruchy v zdroji energie, kým je vozidlo v pokoji a je použitý parkovací brzdový systém, energia v zásobníku musí byť dostatočná na aktivovanie svetiel, a to aj pri použití bŕzd. |
| --- | --- |

5.2.1.27.8.2.

V prípade poruchy v zdroji energie, kým je vozidlo v pokoji a je použitý parkovací brzdový systém, energia v zásobníku musí byť dostatočná na aktivovanie svetiel, a to aj pri použití bŕzd.

| 5.2.1.27.9. | V prípade poruchy v elektrickom ovládacom prevode prevádzkového brzdového systému ťažného vozidla vybaveného elektrickým ovládacím vedením v súlade s bodmi 5.1.3.1.2 alebo 5.1.3.1.3, musí byť naďalej zabezpečená úplná schopnosť aktivovania bŕzd prípojného vozidla. |
| --- | --- |

5.2.1.27.9.

V prípade poruchy v elektrickom ovládacom prevode prevádzkového brzdového systému ťažného vozidla vybaveného elektrickým ovládacím vedením v súlade s bodmi 5.1.3.1.2 alebo 5.1.3.1.3, musí byť naďalej zabezpečená úplná schopnosť aktivovania bŕzd prípojného vozidla.

| 5.2.1.27.10. | V prípade poruchy v elektrickom ovládacom prevode prípojného vozidla elektricky spojeného len cez elektrické ovládacie vedenie podľa bodu 5.1.3.1.3 brzdenie prípojného vozidla musí byť zabezpečené podľa bodu 5.2.1.18.4.1. To je prípad, keď prípojné vozidlo vyšle signál „požiadavka na brzdenie prívodného vedenia“ cez dátovú komunikačnú časť elektrického ovládacieho vedenia, alebo v prípade stálej absencie takejto dátovej komunikácie. Tento bod sa nevzťahuje na motorové vozidlá, ktoré nemôžu jazdiť s prípojnými vozidlami spojenými len cez elektrické ovládacie vedenie opísanými v bode 5.1.3.5. |
| --- | --- |

5.2.1.27.10.

V prípade poruchy v elektrickom ovládacom prevode prípojného vozidla elektricky spojeného len cez elektrické ovládacie vedenie podľa bodu 5.1.3.1.3 brzdenie prípojného vozidla musí byť zabezpečené podľa bodu 5.2.1.18.4.1. To je prípad, keď prípojné vozidlo vyšle signál „požiadavka na brzdenie prívodného vedenia“ cez dátovú komunikačnú časť elektrického ovládacieho vedenia, alebo v prípade stálej absencie takejto dátovej komunikácie. Tento bod sa nevzťahuje na motorové vozidlá, ktoré nemôžu jazdiť s prípojnými vozidlami spojenými len cez elektrické ovládacie vedenie opísanými v bode 5.1.3.5.

5.2.1.28.   Osobitné požiadavky na ovládanie spojovacej sily

| 5.2.1.28.1. | Ovládanie spojovacej sily sa povoľuje iba v prípade ťažných vozidiel. |
| --- | --- |

5.2.1.28.1.

Ovládanie spojovacej sily sa povoľuje iba v prípade ťažných vozidiel.

| 5.2.1.28.2. | Činnosť ovládania spojovacej sily musí znižovať rozdiel medzi dynamickým pomerným brzdným spomalením ťažného vozidla a ťahaného vozidla. Činnosť ovládania spojovacej sily sa kontroluje v čase typového schvaľovania. Na metóde, podľa ktorej sa táto kontrola vykonáva, sa dohodne výrobca vozidla a technická služba spolu s metódou posudzovania a výsledkami pripojenými k skúšobnému protokolu.






  5.2.1.28.2.1. | Ovládanie spojovacej sily môže ovládať pomerné brzdné spomalenie TM/PM a/alebo požadovanú(-é) hodnotu(-y) brzdenia pre prípojné vozidlo. V prípade ťažného vozidla vybaveného dvoma ovládacími vedeniami podľa bodu 5.1.3.1.2 podliehajú oba signály podobným úpravám ovládania. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.28.2.

Činnosť ovládania spojovacej sily musí znižovať rozdiel medzi dynamickým pomerným brzdným spomalením ťažného vozidla a ťahaného vozidla. Činnosť ovládania spojovacej sily sa kontroluje v čase typového schvaľovania. Na metóde, podľa ktorej sa táto kontrola vykonáva, sa dohodne výrobca vozidla a technická služba spolu s metódou posudzovania a výsledkami pripojenými k skúšobnému protokolu.

5.2.1.28.2.1.

Ovládanie spojovacej sily môže ovládať pomerné brzdné spomalenie TM/PM a/alebo požadovanú(-é) hodnotu(-y) brzdenia pre prípojné vozidlo. V prípade ťažného vozidla vybaveného dvoma ovládacími vedeniami podľa bodu 5.1.3.1.2 podliehajú oba signály podobným úpravám ovládania.

| 5.2.1.28.2.2. | Ovládanie spojovacej sily nesmie brániť použitiu maximálneho možného brzdeného(-ých) tlaku(-ov). |
| --- | --- |

5.2.1.28.2.2.

Ovládanie spojovacej sily nesmie brániť použitiu maximálneho možného brzdeného(-ých) tlaku(-ov).

| 5.2.1.28.3. | Vozidlo musí spĺňať požiadavky týkajúce sa kompatibility naloženia prílohy 10, ale na dosiahnutie cieľov bodu 5.2.1.28.2 sa vozidlo môže odchyľovať od týchto požiadaviek, keď je ovládanie spojovacej sily v činnosti. |
| --- | --- |

5.2.1.28.3.

Vozidlo musí spĺňať požiadavky týkajúce sa kompatibility naloženia prílohy 10, ale na dosiahnutie cieľov bodu 5.2.1.28.2 sa vozidlo môže odchyľovať od týchto požiadaviek, keď je ovládanie spojovacej sily v činnosti.

| 5.2.1.28.4. | Porucha v ovládaní spojovacej sily musí byť zistená a signalizovaná vodičovi žltým výstražným signálom uvedeným napríklad v bode 5.2.1.29.1.2. V prípade poruchy musia byť splnené príslušné požiadavky prílohy 10. |
| --- | --- |

5.2.1.28.4.

Porucha v ovládaní spojovacej sily musí byť zistená a signalizovaná vodičovi žltým výstražným signálom uvedeným napríklad v bode 5.2.1.29.1.2. V prípade poruchy musia byť splnené príslušné požiadavky prílohy 10.

| 5.2.1.28.5. | Kompenzácia systémom ovládania spojovacej sily musí byť signalizovaná žltým výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.1.2, ak táto kompenzácia prekročí 150 kPa od menovitej požadovanej hodnoty vymedzenej v bode 2.28.3 do limitu 650 kPa v pm (alebo zodpovedajúcej digitálnej požiadavke). Nad úrovňou 650 kPa sa musí objaviť výstraha, ak kompenzácia spôsobuje, že prevádzkový bod leží mimo pásma kompatibility naloženia uvedeného v prílohe 10 pre motorové vozidlo.

  Diagram 1


  Ťažné vozidlá pre prípojné vozidlá (okrem návesov)





  Diagram 2


  Ťahače návesov |
| --- | --- |

5.2.1.28.5.

Kompenzácia systémom ovládania spojovacej sily musí byť signalizovaná žltým výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.1.2, ak táto kompenzácia prekročí 150 kPa od menovitej požadovanej hodnoty vymedzenej v bode 2.28.3 do limitu 650 kPa v pm (alebo zodpovedajúcej digitálnej požiadavke). Nad úrovňou 650 kPa sa musí objaviť výstraha, ak kompenzácia spôsobuje, že prevádzkový bod leží mimo pásma kompatibility naloženia uvedeného v prílohe 10 pre motorové vozidlo.

Diagram 1

Ťažné vozidlá pre prípojné vozidlá (okrem návesov)

Image

Diagram 2

Ťahače návesov

Image

| 5.2.1.28.6. | Systém ovládania spojovacej sily ovláda len spojovacie sily vyvolané prevádzkovým brzdovým systémom motorového vozidla a prípojného vozidla. Spojovacie sily vyplývajúce z účinnosti odľahčovacích brzdových systémov sa nesmú kompenzovať prevádzkovým brzdovým systémom motorového vozidla ani prípojného vozidla. Usudzuje sa, že odľahčovacie brzdové systémy nie sú súčasťou prevádzkových brzdových systémov. |
| --- | --- |

5.2.1.28.6.

Systém ovládania spojovacej sily ovláda len spojovacie sily vyvolané prevádzkovým brzdovým systémom motorového vozidla a prípojného vozidla. Spojovacie sily vyplývajúce z účinnosti odľahčovacích brzdových systémov sa nesmú kompenzovať prevádzkovým brzdovým systémom motorového vozidla ani prípojného vozidla. Usudzuje sa, že odľahčovacie brzdové systémy nie sú súčasťou prevádzkových brzdových systémov.

5.2.1.29.   Porucha bŕzd a výstražný signál o poruche

Všeobecné požiadavky na optické výstražné signály, ktorých funkciou je oznámiť vodičovi určité špecifické poruchy (alebo chyby) v rámci brzdového zariadenia motorového vozidla alebo prípadne jeho prípojného vozidla, sú stanovené v nasledujúcich bodoch. Inak ako je opísané v bode 5.2.1.29.6 sa tieto signály používajú výlučne len na účely predpísané týmto predpisom.

| 5.2.1.29.1. | Motorové vozidlá musia byť schopné poskytovať optické výstražné signály oznamujúce poruchu alebo chybu takto:






  5.2.1.29.1.1. | červený výstražný signál oznamujúci poruchy definované inde v tomto predpise v brzdovom zariadení vozidla, ktoré bránia dosiahnutiu predpísanej účinnosti prevádzkového brzdenia a/alebo ktoré bránia fungovaniu minimálne jedného z dvoch nezávislých okruhov prevádzkového brzdenia; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.1.

Motorové vozidlá musia byť schopné poskytovať optické výstražné signály oznamujúce poruchu alebo chybu takto:

5.2.1.29.1.1.

červený výstražný signál oznamujúci poruchy definované inde v tomto predpise v brzdovom zariadení vozidla, ktoré bránia dosiahnutiu predpísanej účinnosti prevádzkového brzdenia a/alebo ktoré bránia fungovaniu minimálne jedného z dvoch nezávislých okruhov prevádzkového brzdenia;

| 5.2.1.29.1.2. | prípadne žltý výstražný signál oznamujúci elektricky zistenú chybu v brzdovom zariadení vozidla, ktorá nie je oznámená červeným výstražným signálom opísaným v bode 5.2.1.29.1.1. |
| --- | --- |

5.2.1.29.1.2.

prípadne žltý výstražný signál oznamujúci elektricky zistenú chybu v brzdovom zariadení vozidla, ktorá nie je oznámená červeným výstražným signálom opísaným v bode 5.2.1.29.1.1.

| 5.2.1.29.2. | Motorové vozidlá vybavené elektronickým ovládacím vedením a/alebo povolené na ťahanie prípojných vozidiel vybavených elektrickým ovládacím prevodom a/alebo protiblokovacím brzdovým systémom musia byť schopné poskytnúť samostatný žltý výstražný signál na oznámenie chyby v protiblokovacom brzdovom systéme a/alebo elektrickom ovládacom prevode brzdového zariadenia prípojného vozidla. Signál musí byť aktivovaný z prípojného vozidla cez 5 pinový elektrický konektor zhodný s normou ISO 7638:1997 (13) a v každom prípade sa signál vyslaný prípojným vozidlom musí zobraziť bez väčšieho omeškania alebo zmeny ťažným vozidlom. Tento výstražný signál sa nesmie rozsvietiť, keď je pripojené prípojné vozidlo bez elektrické ovládacieho vedenia a/alebo elektrického ovládacieho prevodu a/alebo protiblokovacieho brzdového systému alebo ak nie je pripojené žiadne prípojné vozidlo. Táto funkcia musí byť automatická.






  5.2.1.29.2.1. | V prípade motorového vozidla vybaveného elektrickým ovládacím vedením, ak je elektricky pripojené k prípojnému vozidlu s elektrickým ovládacím vedením, červený výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.1 musí byť použitý tiež na indikáciu určitých špecifických porúch v brzdovom zariadení prípojného vozidla vždy, keď prípojné vozidlo poskytuje zodpovedajúcu informáciu o poruche cez dátovú komunikačnú časť elektrického ovládacieho vedenia. Táto indikácia musí dopĺňať žltý výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.2. Prípadne namiesto použitia červeného výstražného signálu uvedeného v bode 5.2.1.29.1.1 a sprievodného žltého výstražného signálu uvedeného vyššie môže byť v ťažnom vozidle poskytnutý samostatný červený výstražný signál indikujúci takúto poruchu v brzdovom zariadení prípojného vozidla. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.2.

Motorové vozidlá vybavené elektronickým ovládacím vedením a/alebo povolené na ťahanie prípojných vozidiel vybavených elektrickým ovládacím prevodom a/alebo protiblokovacím brzdovým systémom musia byť schopné poskytnúť samostatný žltý výstražný signál na oznámenie chyby v protiblokovacom brzdovom systéme a/alebo elektrickom ovládacom prevode brzdového zariadenia prípojného vozidla. Signál musí byť aktivovaný z prípojného vozidla cez 5 pinový elektrický konektor zhodný s normou ISO 7638:1997 (13) a v každom prípade sa signál vyslaný prípojným vozidlom musí zobraziť bez väčšieho omeškania alebo zmeny ťažným vozidlom. Tento výstražný signál sa nesmie rozsvietiť, keď je pripojené prípojné vozidlo bez elektrické ovládacieho vedenia a/alebo elektrického ovládacieho prevodu a/alebo protiblokovacieho brzdového systému alebo ak nie je pripojené žiadne prípojné vozidlo. Táto funkcia musí byť automatická.

5.2.1.29.2.1.

V prípade motorového vozidla vybaveného elektrickým ovládacím vedením, ak je elektricky pripojené k prípojnému vozidlu s elektrickým ovládacím vedením, červený výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.1 musí byť použitý tiež na indikáciu určitých špecifických porúch v brzdovom zariadení prípojného vozidla vždy, keď prípojné vozidlo poskytuje zodpovedajúcu informáciu o poruche cez dátovú komunikačnú časť elektrického ovládacieho vedenia. Táto indikácia musí dopĺňať žltý výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.2. Prípadne namiesto použitia červeného výstražného signálu uvedeného v bode 5.2.1.29.1.1 a sprievodného žltého výstražného signálu uvedeného vyššie môže byť v ťažnom vozidle poskytnutý samostatný červený výstražný signál indikujúci takúto poruchu v brzdovom zariadení prípojného vozidla.

| 5.2.1.29.3. | Výstražný signál musí byť viditeľný, aj pri dennom svetle; správna činnosť signálov musí byť vodičom ľahko overiteľná z jeho sedadla; porucha komponentu výstražných zariadení nesmie byť príčinou úplnej straty účinnosti brzdového systému. |
| --- | --- |

5.2.1.29.3.

Výstražný signál musí byť viditeľný, aj pri dennom svetle; správna činnosť signálov musí byť vodičom ľahko overiteľná z jeho sedadla; porucha komponentu výstražných zariadení nesmie byť príčinou úplnej straty účinnosti brzdového systému.

| 5.2.1.29.4. | Ak nie je uvedené inak:






  5.2.1.29.4.1. | špecifikovaná porucha alebo chyba musí byť signalizovaná vodičovi skôr uvedeným(-i) výstražným(-i) signálom(-mi) najneskôr pri aktivácii príslušného brzdového ovládania; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.4.

Ak nie je uvedené inak:

5.2.1.29.4.1.

špecifikovaná porucha alebo chyba musí byť signalizovaná vodičovi skôr uvedeným(-i) výstražným(-i) signálom(-mi) najneskôr pri aktivácii príslušného brzdového ovládania;

| 5.2.1.29.4.2. | výstražný(-é) signál(-y) musí(-ia) zostať zobrazený(-á), pokiaľ porucha/chyba pretrváva a zapaľovací (štartovací) spínač je v polohe „on“ (chod), a |
| --- | --- |

5.2.1.29.4.2.

výstražný(-é) signál(-y) musí(-ia) zostať zobrazený(-á), pokiaľ porucha/chyba pretrváva a zapaľovací (štartovací) spínač je v polohe „on“ (chod), a

| 5.2.1.29.4.3. | výstražný signál musí byť nepretržite rozsvietený (neblikajúci). |
| --- | --- |

5.2.1.29.4.3.

výstražný signál musí byť nepretržite rozsvietený (neblikajúci).

| 5.2.1.29.5. | Uvedený(-é) výstražný(-é) signál(-y) sa musí(-ia) rozsvietiť vždy, keď je elektrickému zariadeniu vozidla (a brzdovému systému) dodaná energia. So stojacim vozidlom sa v brzdovom systéme overí, že pred skončením signálu nevykazuje žiadne špecifikované poruchy alebo chyby. Špecifikované poruchy alebo chyby, ktoré by mali aktivovať uvedené výstražné signály, ktoré však nie sú zistené pri státí vozidla, sa zachovajú a zistia sa a zobrazia pri naštartovaní a vždy keď je zapaľovací (štartovací) spínač v polohe „on“ (chod), pokiaľ porucha alebo chyba pretrváva. |
| --- | --- |

5.2.1.29.5.

Uvedený(-é) výstražný(-é) signál(-y) sa musí(-ia) rozsvietiť vždy, keď je elektrickému zariadeniu vozidla (a brzdovému systému) dodaná energia. So stojacim vozidlom sa v brzdovom systéme overí, že pred skončením signálu nevykazuje žiadne špecifikované poruchy alebo chyby. Špecifikované poruchy alebo chyby, ktoré by mali aktivovať uvedené výstražné signály, ktoré však nie sú zistené pri státí vozidla, sa zachovajú a zistia sa a zobrazia pri naštartovaní a vždy keď je zapaľovací (štartovací) spínač v polohe „on“ (chod), pokiaľ porucha alebo chyba pretrváva.

| 5.2.1.29.6. | Nešpecifikované poruchy (alebo chyby) alebo iné informácie týkajúce sa bŕzd a/alebo pojazdu motorového vozidla môžu byť indikované žltým signálom špecifikovaným v bode 5.2.1.29.1.2 za predpokladu, že sú splnené všetky nasledujúce podmienky:






  5.2.1.29.6.1. | vozidlo stojí; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.6.

Nešpecifikované poruchy (alebo chyby) alebo iné informácie týkajúce sa bŕzd a/alebo pojazdu motorového vozidla môžu byť indikované žltým signálom špecifikovaným v bode 5.2.1.29.1.2 za predpokladu, že sú splnené všetky nasledujúce podmienky:

5.2.1.29.6.1.

vozidlo stojí;

| 5.2.1.29.6.2. | po tom, čo bola brzdovému zariadeniu prvýkrát dodaná energia a signál oznámil, že podľa postupov uvedených v bode 5.2.1.29.5 neboli zistené žiadne poruchy (alebo chyby), a |
| --- | --- |

5.2.1.29.6.2.

po tom, čo bola brzdovému zariadeniu prvýkrát dodaná energia a signál oznámil, že podľa postupov uvedených v bode 5.2.1.29.5 neboli zistené žiadne poruchy (alebo chyby), a

| 5.2.1.29.6.3. | nešpecifikované chyby alebo iné informácie sú oznamované len prerušovaným výstražným signálom. Výstražný signál však musí zhasnúť do momentu, keď vozidlo prvýkrát prekročí rýchlosť 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.1.29.6.3.

nešpecifikované chyby alebo iné informácie sú oznamované len prerušovaným výstražným signálom. Výstražný signál však musí zhasnúť do momentu, keď vozidlo prvýkrát prekročí rýchlosť 10 km/h.

5.2.1.30.   Generovanie brzdového signálu na zapnutie brzdových svetiel

| 5.2.1.30.1. | Aktiváciou prevádzkového brzdového systému vodičom sa generuje signál, ktorý sa použije na zapnutie brzdových svetiel. |
| --- | --- |

5.2.1.30.1.

Aktiváciou prevádzkového brzdového systému vodičom sa generuje signál, ktorý sa použije na zapnutie brzdových svetiel.

| 5.2.1.30.2. | Požiadavky pre vozidlá s odľahčovacími brzdovými systémami






  5.2.1.30.2.1. | V prípade vozidiel, ktoré používajú elektronickú signalizáciu na ovládanie počiatočného použitia brzdenia sa uplatňuje toto:






  Prahové hodnoty spomalenia |
| --- | --- | --- |
| ≤ 1,0 m/sec2 | > 1,0 m/sec2 |
| môže generovať signál | musí generovať signál |

5.2.1.30.2.

Požiadavky pre vozidlá s odľahčovacími brzdovými systémami

5.2.1.30.2.1.

V prípade vozidiel, ktoré používajú elektronickú signalizáciu na ovládanie počiatočného použitia brzdenia sa uplatňuje toto:

Prahové hodnoty spomalenia

≤ 1,0 m/sec2

> 1,0 m/sec2

môže generovať signál

musí generovať signál

| 5.2.1.30.2.2 | V prípade vozidiel vybavených brzdovým systémom so špecifikáciou odlišnou od špecifikácie vymedzenej v bode 5.2.1.30.2.1 činnosť odľahčovacieho brzdového systému môže generovať signál bez ohľadu na vyprodukované spomalenie. |
| --- | --- |

5.2.1.30.2.2

V prípade vozidiel vybavených brzdovým systémom so špecifikáciou odlišnou od špecifikácie vymedzenej v bode 5.2.1.30.2.1 činnosť odľahčovacieho brzdového systému môže generovať signál bez ohľadu na vyprodukované spomalenie.

| 5.2.1.30.2.3. | Signál sa nevygeneruje, keď je spomalenie spôsobené prirodzeným brzdným účinkom samotného motora. |
| --- | --- |

5.2.1.30.2.3.

Signál sa nevygeneruje, keď je spomalenie spôsobené prirodzeným brzdným účinkom samotného motora.

| 5.2.1.30.3. | Aktivácia prevádzkového brzdového systému „automaticky ovládaným brzdením“ vygeneruje uvedený signál. Keď je však generované spomalenie menšie ako 0,7 m/s2, signál môže byť vypnutý (14). |
| --- | --- |

5.2.1.30.3.

Aktivácia prevádzkového brzdového systému „automaticky ovládaným brzdením“ vygeneruje uvedený signál. Keď je však generované spomalenie menšie ako 0,7 m/s2, signál môže byť vypnutý (14).

| 5.2.1.30.4. | Aktivácia časti prevádzkového brzdového systému „selektívnym brzdením“ nesmie vygenerovať uvedený signál (15). |
| --- | --- |

5.2.1.30.4.

Aktivácia časti prevádzkového brzdového systému „selektívnym brzdením“ nesmie vygenerovať uvedený signál (15).

| 5.2.1.30.5. | V prípade vozidiel vybavených elektrickým ovládacím vedením vozidlo vygeneruje signál, keď je cez elektrické ovládacie vedenie z prípojného vozidla prijatá správa „rozsvietiť brzdové svetlá“ (16). |
| --- | --- |

5.2.1.30.5.

V prípade vozidiel vybavených elektrickým ovládacím vedením vozidlo vygeneruje signál, keď je cez elektrické ovládacie vedenie z prípojného vozidla prijatá správa „rozsvietiť brzdové svetlá“ (16).

| 5.2.1.30.6. | Elektrické regeneratívne brzdové systémy, ktoré vytvárajú spomaľovaciu silu po uvoľnení akceleračného pedálu, nesmú generovať signál uvedený vyššie. |
| --- | --- |

5.2.1.30.6.

Elektrické regeneratívne brzdové systémy, ktoré vytvárajú spomaľovaciu silu po uvoľnení akceleračného pedálu, nesmú generovať signál uvedený vyššie.

5.2.1.31.   Keď je vozidlo vybavené prostriedkom na indikáciu núdzového brzdenia, aktivácia a deaktivácia signálu núdzového brzdenia musí spĺňať tieto špecifikácie:

| 5.2.1.31.1. | Signál sa aktivuje použitím prevádzkového brzdového systému takto: | Neaktivuje sa pod hodnotou |
| --- | --- | --- |
| N1 | 6 m/s2 |
| M2, M3, N2 a N3 | 4 m/s2 |

5.2.1.31.1.

Signál sa aktivuje použitím prevádzkového brzdového systému takto:

Neaktivuje sa pod hodnotou

N1

6 m/s2

M2, M3, N2 a N3

4 m/s2

V prípade všetkých vozidiel sa signál deaktivuje najneskôr vtedy, keď spomalenie klesne pod 2,5 m/s2.

| 5.2.1.31.2. | Môžu sa použiť aj tieto podmienky:






  a) | signál možno aktivovať použitím prevádzkového brzdového systému spôsobom, ktorým by sa v stave nezaťaženia a s vypnutým motorom a za podmienok skúšky typu 0 opísaných v prílohe 4, dosiahlo toto spomalenie: | Neaktivuje sa pod hodnotou |
| --- | --- | --- | --- |
| N1 | 6 m/s2 |
| M2, M3, N2 a N3 | 4 m/s2 |

5.2.1.31.2.

Môžu sa použiť aj tieto podmienky:

a)

signál možno aktivovať použitím prevádzkového brzdového systému spôsobom, ktorým by sa v stave nezaťaženia a s vypnutým motorom a za podmienok skúšky typu 0 opísaných v prílohe 4, dosiahlo toto spomalenie:

Neaktivuje sa pod hodnotou

N1

6 m/s2

M2, M3, N2 a N3

4 m/s2

V prípade všetkých vozidiel sa signál deaktivuje najneskôr vtedy, keď spomalenie klesne pod 2,5 m/s2,

alebo

| b) | signál sa môže aktivovať, keď sa prevádzkový brzdový systém použije pri rýchlosti vyššej ako 50 km/h a protiblokovací systém je plne cyklovaný (podľa vymedzenia v bode 2 prílohy 13).
  Signál sa deaktivuje, keď protiblokovací systém už nie je plne cyklovaný. |
| --- | --- |

b)

signál sa môže aktivovať, keď sa prevádzkový brzdový systém použije pri rýchlosti vyššej ako 50 km/h a protiblokovací systém je plne cyklovaný (podľa vymedzenia v bode 2 prílohy 13).

Signál sa deaktivuje, keď protiblokovací systém už nie je plne cyklovaný.

5.2.2.   Vozidlá kategórie O

5.2.2.1.   Prípojné vozidlá kategórie O1 nemusia byť vybavené prevádzkovým brzdovým systémom; ak však prípojné vozidlo tejto kategórie je vybavené prevádzkovým brzdovým systémom, musí spĺňať tie isté požiadavky ako prípojné vozidlo kategórie O2.

5.2.2.2.   Prípojné vozidlá kategórie O2 musia byť vybavené typom prevádzkového brzdového systému, ktorý musí byť priebežný, polopriebežný alebo nájazdový. Posledný typ je povolený iba pre prpojné vozidlá so stredovou nápravou. Sú však povolené elektrické brzdové systémy zhodné s požiadavkami prílohy 14 k tomuto predpisu.

5.2.2.3.   Prípojné vozidla kategórie O3 a O4 musia byť vybavené prevádzkovým brzdovým systémom priebežného alebo polopriebežného typu.

5.2.2.4.   Prevádzkový brzdový systém:

| 5.2.2.4.1. | pôsobí na všetky kolesá vozidla; |
| --- | --- |

5.2.2.4.1.

pôsobí na všetky kolesá vozidla;

| 5.2.2.4.2. | rozdeľuje svoje pôsobenie rovnomerne na nápravy; |
| --- | --- |

5.2.2.4.2.

rozdeľuje svoje pôsobenie rovnomerne na nápravy;

| 5.2.2.4.3. | obsahuje aspoň v jednom zo zásobníkov vzduchu zariadenie na odvodnenie a odčerpanie na vhodnom a ľahko prístupnom mieste; |
| --- | --- |

5.2.2.4.3.

obsahuje aspoň v jednom zo zásobníkov vzduchu zariadenie na odvodnenie a odčerpanie na vhodnom a ľahko prístupnom mieste;

5.2.2.5.   činnosť prevádzkového brzdového systému musí byť rozdelená medzi kolesá tej istej nápravy symetricky vzhľadom na pozdĺžnu stredovú rovinu vozidla. Musí sa uviesť kompenzácia a funkcie, ako protiblokovanie, ktoré môžu spôsobiť odchýlenie od tohto symetrického rozdelenia.

| 5.2.2.5.1. | Kompenzácia elektrickým ovládacím prevodom pre zhoršenie alebo chybu v brzdovom systéme musí byť signalizovaná vodičovi samostatným žltým optickým výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.1.2. Táto požiadavka platí pre všetky stavy zaťaženia, keď kompenzácia prekročí nasledujúce limity:






  5.2.2.5.1.1. | rozdiel v priečnych brzdných tlakoch na ktorúkoľvek nápravu:






  a) | 25 % vyššej hodnoty pre spomalenia vozidla ≥ 2 m/s2; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.5.1.

Kompenzácia elektrickým ovládacím prevodom pre zhoršenie alebo chybu v brzdovom systéme musí byť signalizovaná vodičovi samostatným žltým optickým výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.1.2. Táto požiadavka platí pre všetky stavy zaťaženia, keď kompenzácia prekročí nasledujúce limity:

5.2.2.5.1.1.

rozdiel v priečnych brzdných tlakoch na ktorúkoľvek nápravu:

a)

25 % vyššej hodnoty pre spomalenia vozidla ≥ 2 m/s2;

| b) | hodnota zodpovedajúca 25 % pri 2 m/s2 pre spomalenia pod touto rýchlosťou; |
| --- | --- |

b)

hodnota zodpovedajúca 25 % pri 2 m/s2 pre spomalenia pod touto rýchlosťou;

| 5.2.2.5.1.2. | jednotlivé kompenzačné hodnoty na ktorúkoľvek nápravu:






  a) | > 50 % menovitej hodnoty pre spomalenia vozidla ≥ 2 m/s2; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.5.1.2.

jednotlivé kompenzačné hodnoty na ktorúkoľvek nápravu:

a)

> 50 % menovitej hodnoty pre spomalenia vozidla ≥ 2 m/s2;

| b) | hodnota zodpovedajúca 50 % menovitej hodnoty pri 2 m/s2 pre spomalenia pod touto rýchlosťou. |
| --- | --- |

b)

hodnota zodpovedajúca 50 % menovitej hodnoty pri 2 m/s2 pre spomalenia pod touto rýchlosťou.

| 5.2.2.5.2. | Uvedená kompenzácia je povolená len vtedy, ak je počiatočné použitie bŕzd vykonané pri rýchlosti vozidla väčšej ako 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.2.5.2.

Uvedená kompenzácia je povolená len vtedy, ak je počiatočné použitie bŕzd vykonané pri rýchlosti vozidla väčšej ako 10 km/h.

5.2.2.6.   Nesprávne fungovanie elektrického ovládacieho prevodu nesmie mať za následok opačné použitie bŕzd ako je úmysel vodiča.

5.2.2.7.   Brzdné plochy potrebné na dosiahnutie predpísaného stupňa účinnosti musia byť trvalo pripojené ku kolesám, a to napevno alebo komponentmi, ktoré nie sú náchylné na poruchy.

5.2.2.8.   Opotrebovanie bŕzd musí byť možné ľahko vyrovnávať systémom manuálneho alebo automatického nastavovania. Navyše ovládanie a komponenty prevodu a bŕzd musia mať rezervu zdvihu a ak je to nevyhnutné, vhodné zariadenie na jej kompenzáciu tak, aby po ohriatí bŕzd alebo po dosiahnutí určitého stupňa opotrebovania obloženia bolo zabezpečené účinné brzdenie bez toho, aby bolo nutné okamžité nastavenie.

| 5.2.2.8.1. | Nastavovanie opotrebovania musí byť automatické pri prevádzkových brzdách. Montáž automatických nastavovacích zariadení je však nepovinná pre vozidlá kategórií O1 a O2. Brzdy vybavené automatickými brzdovými nastavovacími zariadeniami musia po ohriatí, po ktorom nasleduje ochladenie, zostať schopné normálnej prevádzky vymedzenej v bode 1.7.3 prílohy 4 po skúške typu I alebo typu III vymedzenej v uvedenej prílohe.






  5.2.2.8.1.1. | V prípade prípojných vozidiel kategórie O4 požiadavky na účinnosť uvedené v bode 5.2.2.8.1 sa považujú za splnené splnením požiadaviek bodu 1.7.3 prílohy 4. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.1.

Nastavovanie opotrebovania musí byť automatické pri prevádzkových brzdách. Montáž automatických nastavovacích zariadení je však nepovinná pre vozidlá kategórií O1 a O2. Brzdy vybavené automatickými brzdovými nastavovacími zariadeniami musia po ohriatí, po ktorom nasleduje ochladenie, zostať schopné normálnej prevádzky vymedzenej v bode 1.7.3 prílohy 4 po skúške typu I alebo typu III vymedzenej v uvedenej prílohe.

5.2.2.8.1.1.

V prípade prípojných vozidiel kategórie O4 požiadavky na účinnosť uvedené v bode 5.2.2.8.1 sa považujú za splnené splnením požiadaviek bodu 1.7.3 prílohy 4.

| 5.2.2.8.1.2. | V prípade prípojných vozidiel kategórií O2 a O3 požiadavky na účinnosť uvedené v bode 5.2.2.8.1 sa považujú za splnené splnením požiadaviek bodu 1.7.3 (17) prílohy 4. |
| --- | --- |

5.2.2.8.1.2.

V prípade prípojných vozidiel kategórií O2 a O3 požiadavky na účinnosť uvedené v bode 5.2.2.8.1 sa považujú za splnené splnením požiadaviek bodu 1.7.3 (17) prílohy 4.

| 5.2.2.8.2. | Kontrola opotrebovania prevádzkových brzdových trecích komponentov






  5.2.2.8.2.1. | Opotrebovanie obloženia prevádzkových bŕzd sa musí dať ľahko zistiť zvonka alebo zospodu vozidla bez odstránenia kolies s použitím vhodných kontrolných otvorov alebo nejakými inými prostriedkami. To je možné dosiahnuť použitím jednoduchých štandardných dielenských nástrojov alebo bežného kontrolného vybavenia pre vozidlá.
  Prípadne je možné namontovať na prípojné vozidlo displej poskytujúci informácie v prípade potreby výmeny obloženia alebo snímacie zariadenie na každom kolese (zdvojené kolesá sa považuj za jedno koleso), ktoré upozorňuje vodiča v jeho jazdnej polohe v prípade potreby výmeny obloženia. V prípade optickej výstrahy sa môže použiť žltý výstražný signál špecifikovaný v bode 5.2.1.29.2 za predpokladu, že signál spĺňa požiadavky bodu 5.2.1.29.6. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.2.

Kontrola opotrebovania prevádzkových brzdových trecích komponentov

5.2.2.8.2.1.

Opotrebovanie obloženia prevádzkových bŕzd sa musí dať ľahko zistiť zvonka alebo zospodu vozidla bez odstránenia kolies s použitím vhodných kontrolných otvorov alebo nejakými inými prostriedkami. To je možné dosiahnuť použitím jednoduchých štandardných dielenských nástrojov alebo bežného kontrolného vybavenia pre vozidlá.

Prípadne je možné namontovať na prípojné vozidlo displej poskytujúci informácie v prípade potreby výmeny obloženia alebo snímacie zariadenie na každom kolese (zdvojené kolesá sa považuj za jedno koleso), ktoré upozorňuje vodiča v jeho jazdnej polohe v prípade potreby výmeny obloženia. V prípade optickej výstrahy sa môže použiť žltý výstražný signál špecifikovaný v bode 5.2.1.29.2 za predpokladu, že signál spĺňa požiadavky bodu 5.2.1.29.6.

| 5.2.2.8.2.2. | Posúdenie podmienok opotrebovania trecích plôch brzdových kotúčov alebo bubnov sa môže vykonať len priamym meraním konkrétneho komponentu alebo preskúmaním indikátora opotrebovania každého brzdového kotúča alebo bubna, čo si môže vyžadovať určitú úroveň rozmontovania. Preto musí výrobca vozidla v čase typového schvaľovania vymedziť:






  a) | metódu, ktorou sa môže posúdiť opotrebovanie trecích plôch bubnov a kotúčov vrátane požadovanej úrovne rozmontovania a nástrojov a procesu, ktoré sú na dosiahnutie toho potrebné; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.2.2.

Posúdenie podmienok opotrebovania trecích plôch brzdových kotúčov alebo bubnov sa môže vykonať len priamym meraním konkrétneho komponentu alebo preskúmaním indikátora opotrebovania každého brzdového kotúča alebo bubna, čo si môže vyžadovať určitú úroveň rozmontovania. Preto musí výrobca vozidla v čase typového schvaľovania vymedziť:

a)

metódu, ktorou sa môže posúdiť opotrebovanie trecích plôch bubnov a kotúčov vrátane požadovanej úrovne rozmontovania a nástrojov a procesu, ktoré sú na dosiahnutie toho potrebné;

| b) | informácie vymedzujúce maximálnu prípustnú hranicu opotrebovania, keď je potrebná výmena komponentu. |
| --- | --- |

b)

informácie vymedzujúce maximálnu prípustnú hranicu opotrebovania, keď je potrebná výmena komponentu.

Tieto informácie musia byť voľne dostupné, napr. v príručke vozidla alebo v elektronickom zázname údajov.

5.2.2.9.   Brzdové systémy musia byť také, aby v prípade prerušenia spojovacieho zariadenia za jazdy bolo automaticky zabezpečené zastavenie prípojného vozidla. Toto ustanovenie však neplatí pre prípojné vozidlá s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 1,5 tony pod podmienkou, že okrem spojovacieho zariadenia sú prípojné vozidlá vybavené sekundárnym spojovacím zariadením (reťazou, lanom atď.), ktoré by v prípade prerušenia hlavného spojovacieho zariadenia mohlo zabrániť, aby sa oje dotklo zeme a zaistilo určité zvyškové riadenie prípojného vozidla.

5.2.2.10.   Na každom prípojnom vozidle, ktoré musí byť vybavené prevádzkovým brzdovým systémom, musí byť zabezpečené parkovacie brzdenie, a to aj na prípojných vozidlách oddelených od ťažného vozidla. Parkovacie brzdové zariadenie sa musí dať uviesť do činnosti osobou stojacou na zemi; v prípade prípojného vozidla určeného na prepravu osôb musí byť však možné uviesť túto brzdu do činnosti zvnútra prípojného vozidla.

5.2.2.11.   Ak je prípojné vozidlo vybavené zariadením umožňujúcim vyradiť z činnosti vzduchové ovládanie brzdového systému iného ako je parkovací brzdový systém, musí byť toto zariadenie skonštruované a vyrobené tak, aby bolo nútene uvedené do kľudovej polohy najneskôr pri opätovnom obnovení dodávky stlačeného vzduchu do prípojného vozidla.

5.2.2.12.   Prípojné vozidlá kategórií O3 a O4 musia spĺňať podmienky uvedené v bode 5.2.1.18.4.2. Ľahko prístupné tlakové skúšobné spojenie sa musí nachádzať za spojovacou hlavicou ovládacieho vedenia.

| 5.2.2.12.1. | V prípade prípojných vozidiel vybavených elektrickým ovládacím vedením a elektricky pripojených k ťažnému vozidlu s elektrickým kontrolným vedením automatický brzdný účinok uvedený v bode 5.2.1.18.4.2 môže byť potlačený, pokiaľ je tlak v zásobníku stlačeného vzduchu prípojného vozidla dostatočný na zabezpečenie účinnosti bŕzd uvedenej v bode 3.3 prílohy 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

5.2.2.12.1.

V prípade prípojných vozidiel vybavených elektrickým ovládacím vedením a elektricky pripojených k ťažnému vozidlu s elektrickým kontrolným vedením automatický brzdný účinok uvedený v bode 5.2.1.18.4.2 môže byť potlačený, pokiaľ je tlak v zásobníku stlačeného vzduchu prípojného vozidla dostatočný na zabezpečenie účinnosti bŕzd uvedenej v bode 3.3 prílohy 4 k tomuto predpisu.

5.2.2.13.   Prípojné vozidla kategórie O3 musia byť vybavené protiblokovacím brzdovým systémom v súlade s požiadavkami prílohy 13 k tomuto predpisu. Prípojné vozidla kategórie O4 musia byť vybavené protiblokovacím brzdovým systémom v súlade s požiadavkami týkajúcimi sa kategórie A prílohy 13 k tomuto predpisu.

5.2.2.14.   Ak sa energia do pomocného zariadenia dodáva z prevádzkového brzdového systému, tento systém musí byť chránený s cieľom zabezpečiť, aby súčet brzdných síl pôsobiacich na periférii kolies bol minimálne 80 % hodnoty predpísanej pre príslušné prípojné vozidlo podľa bodu 3.1.2.1 prílohy 4 tohto predpisu. Táto požiadavka musí byť splnená za oboch nasledujúcich prevádzkových podmienok:

počas činnosti pomocného zariadenia a

v prípade pretrhnutia alebo úniku z pomocného zariadenia, okrem prípadu, ak takéto pretrhnutie alebo únik ovplyvní ovládací signál uvedený v bode 6 prílohy 10 k tomuto predpisu, kedy platia požiadavky týkajúce sa účinnosti podľa uvedeného bodu.

| 5.2.2.14.1. | Uvedené ustanovenia sa považujú za splnené, keď tlak v zásobníku(-och) energie prevádzkovej brzdy dosahuje aspoň 80 % tlaku vyžadovaného v ovládacom vedení alebo ekvivalentnú digitálnu požiadavku vymedzenú v bode 3.1.2.2 prílohy 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

5.2.2.14.1.

Uvedené ustanovenia sa považujú za splnené, keď tlak v zásobníku(-och) energie prevádzkovej brzdy dosahuje aspoň 80 % tlaku vyžadovaného v ovládacom vedení alebo ekvivalentnú digitálnu požiadavku vymedzenú v bode 3.1.2.2 prílohy 4 k tomuto predpisu.

5.2.2.15.   Osobitné dodatočné požiadavky pre prevádzkové brzdové systémy s elektrickým ovládacím prevodom

| 5.2.2.15.1. | V prípade jedinej prechodnej poruchy (< 40 ms) v rámci elektrického ovládacieho prevodu s výnimkou dodávky energie (napr. neprevedený signál alebo dátová chyba) nesmie byť rozpoznateľný vplyv na účinnosť prevádzkového brzdenia. |
| --- | --- |

5.2.2.15.1.

V prípade jedinej prechodnej poruchy (< 40 ms) v rámci elektrického ovládacieho prevodu s výnimkou dodávky energie (napr. neprevedený signál alebo dátová chyba) nesmie byť rozpoznateľný vplyv na účinnosť prevádzkového brzdenia.

| 5.2.2.15.2. | V prípade poruchy v elektrickom ovládacom prevode (18) (napr. pretrhnutie, rozpojenie) musí byť zachovaná účinnosť bŕzd zodpovedajúca minimálne 30 % predpísanej účinnosti bŕzd pre prevádzkový brzdový systém príslušného prípojného vozidla. V prípade prípojných vozidiel spojených len elektricky prostredníctvom elektrického ovládacieho vedenia podľa bodu 5.1.3.1.3 a spĺňajúcich požiadavky bodu 5.2.1.18.4.2, s účinnosťou predpísanou v bode 3.3 prílohy 4 k tomuto predpisu, je postačujúce uplatňovať ustanovenia bodu 5.2.1.27.10, keď brzdná účinnosť zodpovedajúca minimálne 30 % predpísanej účinnosti pre prevádzkový brzdový systém prípojného vozidla, nemôže byť naďalej zabezpečený ani vyslaním signálu „požiadavka na brzdenie prívodného vedenia“ cez dátovú komunikačnú časť elektrického ovládacieho vedenia, ani stálou absenciou takejto dátovej komunikácie.






  5.2.2.15.2.1. | Porucha v rámci elektrického ovládacieho prevodu prípojného vozidla, ktorá ovplyvňuje funkciu a účinnosť systémov, na ktoré sa vzťahuje tento predpis, a poruchy dodávky energie z konektora podľa normy ISO 7638:1997 (19), musia byť signalizované vodičovi samostatným výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.2 cez pin 5 elektrického konektora zhodujúceho sa s normou ISO 7638:1997 (19). Navyše prípojné vozidlá vybavené elektrickým ovládacím vedením, ktoré sú elektricky pripojené k ťažnému vozidlu s elektrickým ovládacím vedením, musia poskytnúť informáciu o poruche na aktiváciu červeného výstražného signálu uvedeného v bode 5.2.1.29.2.1 cez dátovú komunikačnú časť elektrického ovládacieho vedenia v prípade, že naďalej nemôže byť zabezpečená predpísaná účinnosť bŕzd prípojného vozidla. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.15.2.

V prípade poruchy v elektrickom ovládacom prevode (18) (napr. pretrhnutie, rozpojenie) musí byť zachovaná účinnosť bŕzd zodpovedajúca minimálne 30 % predpísanej účinnosti bŕzd pre prevádzkový brzdový systém príslušného prípojného vozidla. V prípade prípojných vozidiel spojených len elektricky prostredníctvom elektrického ovládacieho vedenia podľa bodu 5.1.3.1.3 a spĺňajúcich požiadavky bodu 5.2.1.18.4.2, s účinnosťou predpísanou v bode 3.3 prílohy 4 k tomuto predpisu, je postačujúce uplatňovať ustanovenia bodu 5.2.1.27.10, keď brzdná účinnosť zodpovedajúca minimálne 30 % predpísanej účinnosti pre prevádzkový brzdový systém prípojného vozidla, nemôže byť naďalej zabezpečený ani vyslaním signálu „požiadavka na brzdenie prívodného vedenia“ cez dátovú komunikačnú časť elektrického ovládacieho vedenia, ani stálou absenciou takejto dátovej komunikácie.

5.2.2.15.2.1.

Porucha v rámci elektrického ovládacieho prevodu prípojného vozidla, ktorá ovplyvňuje funkciu a účinnosť systémov, na ktoré sa vzťahuje tento predpis, a poruchy dodávky energie z konektora podľa normy ISO 7638:1997 (19), musia byť signalizované vodičovi samostatným výstražným signálom uvedeným v bode 5.2.1.29.2 cez pin 5 elektrického konektora zhodujúceho sa s normou ISO 7638:1997 (19). Navyše prípojné vozidlá vybavené elektrickým ovládacím vedením, ktoré sú elektricky pripojené k ťažnému vozidlu s elektrickým ovládacím vedením, musia poskytnúť informáciu o poruche na aktiváciu červeného výstražného signálu uvedeného v bode 5.2.1.29.2.1 cez dátovú komunikačnú časť elektrického ovládacieho vedenia v prípade, že naďalej nemôže byť zabezpečená predpísaná účinnosť bŕzd prípojného vozidla.

5.2.2.16.   Ak zásoba energie v ktorejkoľvek časti prevádzkového brzdového systému prípojného vozidla s elektrickým ovládacím vedením a elektricky pripojeného k ťažnému vozidlu s elektrickým ovládacím vedením klesne pod hodnotu stanovenú v súlade s bodom 5.2.2.16.1, vodičovi ťažného vozidla musí byť poskytnutý výstražný signál. Výstražný signál musí byť poskytnutý aktiváciou červeného signálu uvedeného v bode 5.2.1.29.2.1 a prípojné vozidlo musí poskytnúť informáciu o poruche cez dátovú komunikačnú časť elektrického ovládacieho vedenia. Samostatný žltý výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.2 musí byť tiež aktivovaný cez pin 5 elektrického konektora zhodujúceho sa s normou ISO 7368:1997 (20) s cieľom indikovať vodičovi nízky stav energie v prípojnom vozidle.

| 5.2.2.16.1. | Nízka hodnota energie uvedená v bode 5.2.2.16 musí byť taká, pri ktorej, bez dobíjania zásobníka energie a bez ohľadu na stav zaťaženia prípojného vozidla, nie je možné použiť prevádzkové brzdové ovládanie päťkrát po štyroch plných zdvihoch a získať aspoň 50 % predpísanej účinnosti prevádzkového brzdového systému príslušného prípojného vozidla. |
| --- | --- |

5.2.2.16.1.

Nízka hodnota energie uvedená v bode 5.2.2.16 musí byť taká, pri ktorej, bez dobíjania zásobníka energie a bez ohľadu na stav zaťaženia prípojného vozidla, nie je možné použiť prevádzkové brzdové ovládanie päťkrát po štyroch plných zdvihoch a získať aspoň 50 % predpísanej účinnosti prevádzkového brzdového systému príslušného prípojného vozidla.

5.2.2.17.   Prípojné vozidlá vybavené elektrickým ovládacím vedením a prípojné vozidlá kategórie O3 a O4 vybavené protiblokovacím systémom musia byť vybavené špeciálnym elektrickým konektorom pre brzdový systém a/alebo protiblokovací systém, ktorý je v súlade s normou ISO 7638:1997 (20)
   (21). Výstražné signály o poruche vyžadované od prípojného vozidla podľa tohto predpisu musia byť aktivované prostredníctvom uvedeného konektora. Požiadavka, ktorá sa má vzťahovať na prípojné vozidlá, pokiaľ ide o prenos výstražných signálov o poruche, je taká ako požiadavky predpísané pre motorové vozidlá v bodoch 5.2.1.29.4, 5.2.1.29.5 a 5.2.1.29.6.

Prípojné vozidlá vybavené konektorom podľa normy ISO 7638:1997 vymedzeným vyššie musia byť označené nezmazateľným spôsobom na označenie funkčnosti brzdového systému, keď je konektor podľa normy ISO 7638:1997 pripojený a odpojený. Označenie sa umiestni tak, aby bolo viditeľné pri pripojení pneumatických a elektrických prípojok rozhrania.

| 5.2.2.17.1. | Prípojné vozidlá, ktoré používajú selektívne brzdenie ako prostriedok na zvýšenie stability vozidla, musia v prípade poruchy v elektrickom ovládacom prevode systému stability indikovať poruchu samostatným žltým výstražným signálom špecifikovaným v bode 5.2.1.29.2 prostredníctvom pinu 5 konektora podľa normy ISO 7638:1997.
  Poznámka: Táto požiadavka sa prehodnotí počas ďalších zmien k predpisu č. 13, pričom sa očakáva, že: i) zmena normy ISO 11992:2003 o dátovej komunikácii bude zahŕňať správu na indikáciu poruchy v elektrickom ovládacom prevode systému ovládania stability prípojného vozidla a ii) vozidlá vybavené podľa tejto normy sa budú všeobecne používať. |
| --- | --- |

5.2.2.17.1.

Prípojné vozidlá, ktoré používajú selektívne brzdenie ako prostriedok na zvýšenie stability vozidla, musia v prípade poruchy v elektrickom ovládacom prevode systému stability indikovať poruchu samostatným žltým výstražným signálom špecifikovaným v bode 5.2.1.29.2 prostredníctvom pinu 5 konektora podľa normy ISO 7638:1997.

Poznámka: Táto požiadavka sa prehodnotí počas ďalších zmien k predpisu č. 13, pričom sa očakáva, že: i) zmena normy ISO 11992:2003 o dátovej komunikácii bude zahŕňať správu na indikáciu poruchy v elektrickom ovládacom prevode systému ovládania stability prípojného vozidla a ii) vozidlá vybavené podľa tejto normy sa budú všeobecne používať.

| 5.2.2.17.2. | Je povolené pripojiť brzdový systém k napájaniu popri napájaniu, ktoré je k dispozícii z uvedeného konektora podľa normy ISO 7638:1997. Ak je však k dispozícii dodatočné napájanie, uplatňujú sa nasledujúce podmienky:






  a) | Vo všetkých prípadoch je pre brzdový systém primárnym zdrojom napájanie podľa normy ISO 7638:1997 bez ohľadu na akékoľvek dodatočné napájanie, ktoré je pripojené. Dodatočné napájanie je určené ako podpora v prípade poruchy napájania podľa normy ISO 7638:1997. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.17.2.

Je povolené pripojiť brzdový systém k napájaniu popri napájaniu, ktoré je k dispozícii z uvedeného konektora podľa normy ISO 7638:1997. Ak je však k dispozícii dodatočné napájanie, uplatňujú sa nasledujúce podmienky:

a)

Vo všetkých prípadoch je pre brzdový systém primárnym zdrojom napájanie podľa normy ISO 7638:1997 bez ohľadu na akékoľvek dodatočné napájanie, ktoré je pripojené. Dodatočné napájanie je určené ako podpora v prípade poruchy napájania podľa normy ISO 7638:1997.

| b) | Nesmie mať nepriaznivý účinok na činnosť brzdového systému v normálnom a poruchovom režime. |
| --- | --- |

b)

Nesmie mať nepriaznivý účinok na činnosť brzdového systému v normálnom a poruchovom režime.

| c) | V prípade poruchy napájania podľa normy ISO 7638:1997 energia spotrebovaná brzdovým systémom nesmie prekročiť maximálnu hodnotu dostupnej energie z dodatočného napájania. |
| --- | --- |

c)

V prípade poruchy napájania podľa normy ISO 7638:1997 energia spotrebovaná brzdovým systémom nesmie prekročiť maximálnu hodnotu dostupnej energie z dodatočného napájania.

| d) | Prípojné vozidlo nesmie mať žiadne označenie alebo štítok, na ktorom je uvedené, že prípojné vozidlo je vybavené dodatočným napájaním. |
| --- | --- |

d)

Prípojné vozidlo nesmie mať žiadne označenie alebo štítok, na ktorom je uvedené, že prípojné vozidlo je vybavené dodatočným napájaním.

| e) | Výstražné zariadenie o poruche nie je povolené na prípojnom vozidle na účely poskytovania výstrahy v prípade poruchy v brzdovom systéme prípojného vozidla, keď je brzdový systém napájaný z dodatočného napájania. |
| --- | --- |

e)

Výstražné zariadenie o poruche nie je povolené na prípojnom vozidle na účely poskytovania výstrahy v prípade poruchy v brzdovom systéme prípojného vozidla, keď je brzdový systém napájaný z dodatočného napájania.

| f) | Keď je k dispozícii dodatočné napájanie, musí byť možné overiť činnosť brzdového systému z tohto zdroja energie. |
| --- | --- |

f)

Keď je k dispozícii dodatočné napájanie, musí byť možné overiť činnosť brzdového systému z tohto zdroja energie.

| g) | Keby sa vyskytla porucha v dodávke elektrickej energie z konektora podľa normy ISO 7638:1997, požiadavky bodu 5.2.2.15.2.1 a 4.1 prílohy 13 týkajúce sa výstrahy oznamujúcej poruchu, sa uplatňujú bez ohľadu na činnosť brzdového systému napájaného z dodatočného napájania. |
| --- | --- |

g)

Keby sa vyskytla porucha v dodávke elektrickej energie z konektora podľa normy ISO 7638:1997, požiadavky bodu 5.2.2.15.2.1 a 4.1 prílohy 13 týkajúce sa výstrahy oznamujúcej poruchu, sa uplatňujú bez ohľadu na činnosť brzdového systému napájaného z dodatočného napájania.

5.2.2.18.   Vždy, keď je napájanie realizované prostredníctvom konektora podľa normy ISO 7638:1997 pre funkcie vymedzené v bode 5.1.3.6, musí mať brzdový systém prioritu a musí byť chránený proti externému preťaženiu brzdového systému. Táto ochrana musí byť funkciou brzdového systému.

5.2.2.19.   V prípade poruchy v jednom z ovládacích vedení spájajúcich dve vozidlá vybavené podľa bodu 5.1.3.1.2 prípojné vozidlo musí používať ovládacie vedenie, na ktoré nemá porucha vplyv, na automatické zabezpečenie účinnosti bŕzd predpísanej pre prípojné vozidlo v bode 3.1 prílohy 4.

5.2.2.20.   Ak prívod napätia pre prípojné vozidlo klesne pod hodnotu udávanú výrobcom, pri ktorej nemôže byť naďalej garantovaná predpísaná účinnosť prevádzkového brzdenia, musí byť aktivovaný samostatný žltý výstražný signál vedený v bode 5.2.1.29.2 cez pin 5 konektora podľa normy ISO 7368:1997 (22). Navyše prípojné vozidlá vybavené elektrickým ovládacím vedením, keď sú elektricky pripojené k ťažnému vozidlu s elektrickým ovládacím vedením, musia poskytnúť informáciu o poruche na aktiváciu červeného výstražného signálu uvedeného v bode 5.2.1.29.2.1 cez dátovú komunikačnú časť elektrického ovládacieho vedenia.

5.2.2.21.   Okrem požiadaviek bodov 5.2.1.18.4.2 a 5.2.1.21 brzdy prípojného vozidla sa môžu použiť automaticky aj prípade, že ich spustí brzdový systém samotného prípojného vozidla po vyhodnotení na palube generovaných informácií.

5.2.2.22.   Aktivácia prevádzkového brzdového systému.

| 5.2.2.22.1. | V prípade prípojných vozidiel vybavených elektrickým ovládacím vedením správu „rozsvietiť brzdové svetlá“ vyšle prípojné vozidlo cez elektrické ovládacie vedenie, keď sa brzdový systém prípojného vozidla aktivuje počas „automaticky ovládaného brzdenia“ iniciovaného prípojným vozidlom. Keď je však generované spomalenie menšie ako 0,7 m/s2, signál sa môže vypnúť (23)
   (24). |
| --- | --- |

5.2.2.22.1.

V prípade prípojných vozidiel vybavených elektrickým ovládacím vedením správu „rozsvietiť brzdové svetlá“ vyšle prípojné vozidlo cez elektrické ovládacie vedenie, keď sa brzdový systém prípojného vozidla aktivuje počas „automaticky ovládaného brzdenia“ iniciovaného prípojným vozidlom. Keď je však generované spomalenie menšie ako 0,7 m/s2, signál sa môže vypnúť (23)
   (24).

| 5.2.2.22.2. | V prípade prípojných vozidiel vybavených elektrickým ovládacím vedením správu „rozsvietiť brzdové svetlá“ vyšle prípojné vozidlo cez elektrické ovládacie vedenie počas „selektívneho brzdenia“ iniciovaného prípojným vozidlom (25)
   (24). |
| --- | --- |

5.2.2.22.2.

V prípade prípojných vozidiel vybavených elektrickým ovládacím vedením správu „rozsvietiť brzdové svetlá“ vyšle prípojné vozidlo cez elektrické ovládacie vedenie počas „selektívneho brzdenia“ iniciovaného prípojným vozidlom (25)
   (24).

6.   SKÚŠKY

Brzdové skúšky, ktorým musia byť podrobené vozidlá predložené na typové schválenie, ako aj požadovaná účinnosť bŕzd, sú opísané v prílohe 4 k tomuto predpisu.

7.   ZMENA TYPU VOZIDLA ALEBO BRZDOVÉHO SYSTÉMU A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA

| 7.1. | Každá zmena typu vozidla alebo jeho brzdového zariadenia z hľadiska charakteristík v prílohe 2 k tomuto predpisu sa musí oznamovať správnemu orgánu, ktorý schválil typ vozidla. Tento orgán môže potom buď:






  7.1.1. | konštatovať, že vykonané zmeny nemajú výrazný nepriaznivý vplyv a že vozidlo v každom prípade ešte stále spĺňa požiadavky, alebo |
| --- | --- | --- |

7.1.

Každá zmena typu vozidla alebo jeho brzdového zariadenia z hľadiska charakteristík v prílohe 2 k tomuto predpisu sa musí oznamovať správnemu orgánu, ktorý schválil typ vozidla. Tento orgán môže potom buď:

7.1.1.

konštatovať, že vykonané zmeny nemajú výrazný nepriaznivý vplyv a že vozidlo v každom prípade ešte stále spĺňa požiadavky, alebo

| 7.1.2. | požadovať od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok ďalší skúšobný protokol. |
| --- | --- |

7.1.2.

požadovať od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok ďalší skúšobný protokol.

| 7.2. | Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia s uvedením zmien sa oznamuje stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, podľa postupu uvedeného v bode 4.3. |
| --- | --- |

7.2.

Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia s uvedením zmien sa oznamuje stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, podľa postupu uvedeného v bode 4.3.

| 7.3. | Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, pridelí každému oznamovaciemu formuláru pre takéto rozšírenie sériové číslo a informuje o ňom ostatné zmluvné strany dohody z roku 1958 prostredníctvom oznamovacieho formulára, ktorého vzor je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

7.3.

Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, pridelí každému oznamovaciemu formuláru pre takéto rozšírenie sériové číslo a informuje o ňom ostatné zmluvné strany dohody z roku 1958 prostredníctvom oznamovacieho formulára, ktorého vzor je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu.

8.   ZHODA VÝROBY

| 8.1. | Vozidlo typovo schválené podľa tohto predpisu musí byť vyrobené tak, aby sa zhodovalo so schváleným typom na základe splnenia požiadaviek stanovených v bode 5. |
| --- | --- |

8.1.

Vozidlo typovo schválené podľa tohto predpisu musí byť vyrobené tak, aby sa zhodovalo so schváleným typom na základe splnenia požiadaviek stanovených v bode 5.

| 8.2. | S cieľom overiť, či sú splnené požiadavky bodu 8.1, sa vykonajú náležité kontroly výroby. |
| --- | --- |

8.2.

S cieľom overiť, či sú splnené požiadavky bodu 8.1, sa vykonajú náležité kontroly výroby.

| 8.3. | Držiteľ typového schválenia musí hlavne:






  8.3.1. | zabezpečiť existenciu postupov na účinnú kontrolu kvality výrobkov; |
| --- | --- | --- |

8.3.

Držiteľ typového schválenia musí hlavne:

8.3.1.

zabezpečiť existenciu postupov na účinnú kontrolu kvality výrobkov;

| 8.3.2. | mať prístup ku kontrolnému vybaveniu potrebnému na kontrolu zhody s každým schváleným typom; |
| --- | --- |

8.3.2.

mať prístup ku kontrolnému vybaveniu potrebnému na kontrolu zhody s každým schváleným typom;

| 8.3.3. | zabezpečiť, aby sa zaznamenávali výsledky skúšok a počas lehoty stanovenej správnym orgánom boli dostupné pripojené dokumenty; |
| --- | --- |

8.3.3.

zabezpečiť, aby sa zaznamenávali výsledky skúšok a počas lehoty stanovenej správnym orgánom boli dostupné pripojené dokumenty;

| 8.3.4. | analyzovať výsledky každého typu skúšky s cieľom overiť a zabezpečiť stabilitu vlastností výrobkov s prihliadnutím na odchýlky v priemyselnej výrobe; |
| --- | --- |

8.3.4.

analyzovať výsledky každého typu skúšky s cieľom overiť a zabezpečiť stabilitu vlastností výrobkov s prihliadnutím na odchýlky v priemyselnej výrobe;

| 8.3.5. | zabezpečiť, aby sa pre každý typ výrobku vykonali skúšky, alebo časť z nich, predpísané v tomto predpise; |
| --- | --- |

8.3.5.

zabezpečiť, aby sa pre každý typ výrobku vykonali skúšky, alebo časť z nich, predpísané v tomto predpise;

| 8.3.6. | zabezpečiť, aby všetky vzorky alebo skúšobné kusy, v prípade ktorých zistená nezhoda s typom príslušnej skúšky bola podnetom na opakovaný odber vzoriek a ďalšiu skúšku. Na obnovenie zhody príslušnej výroby je potrebné urobiť všetky potrebné kroky. |
| --- | --- |

8.3.6.

zabezpečiť, aby všetky vzorky alebo skúšobné kusy, v prípade ktorých zistená nezhoda s typom príslušnej skúšky bola podnetom na opakovaný odber vzoriek a ďalšiu skúšku. Na obnovenie zhody príslušnej výroby je potrebné urobiť všetky potrebné kroky.

| 8.4. | Príslušný orgán, ktorý udelil typové schválenie, môže kedykoľvek overiť zhodu kontrolných metód, ktoré sa používajú v každom výrobnom závode.






  8.4.1. | Pri každej kontrole sa prítomnému inšpektorovi predkladajú knihy skúšok a záznamy z kontrol výroby. |
| --- | --- | --- |

8.4.

Príslušný orgán, ktorý udelil typové schválenie, môže kedykoľvek overiť zhodu kontrolných metód, ktoré sa používajú v každom výrobnom závode.

8.4.1.

Pri každej kontrole sa prítomnému inšpektorovi predkladajú knihy skúšok a záznamy z kontrol výroby.

| 8.4.2. | Inšpektor môže odobrať náhodné vzorky, ktoré budú skúšané v laboratóriu výrobcu. Minimálny počet vzoriek sa môže určiť podľa výsledkov vlastného overenia vykonaného výrobcom. |
| --- | --- |

8.4.2.

Inšpektor môže odobrať náhodné vzorky, ktoré budú skúšané v laboratóriu výrobcu. Minimálny počet vzoriek sa môže určiť podľa výsledkov vlastného overenia vykonaného výrobcom.

| 8.4.3. | Ak sa úroveň kvality javí nedostatočná alebo ak sa objaví potreba overiť platnosť skúšok vykonávaných podľa bodu 8.4.2, inšpektor odoberie vzorky, ktoré sa majú zaslať technickej službe, ktorá vykonala typové schvaľovacie skúšky. |
| --- | --- |

8.4.3.

Ak sa úroveň kvality javí nedostatočná alebo ak sa objaví potreba overiť platnosť skúšok vykonávaných podľa bodu 8.4.2, inšpektor odoberie vzorky, ktoré sa majú zaslať technickej službe, ktorá vykonala typové schvaľovacie skúšky.

| 8.4.4. | Príslušný orgán môže vykonať ktorúkoľvek skúšku predpísanú v tomto predpise. |
| --- | --- |

8.4.4.

Príslušný orgán môže vykonať ktorúkoľvek skúšku predpísanú v tomto predpise.

| 8.4.5. | Bežná frekvencia inšpekcií príslušným orgánom je raz za dva roky. Ak sa počas jednej z týchto návštev zistia neuspokojivé výsledky, príslušný orgán v čo najkratšom čase zabezpečí realizáciu všetkých potrebných krokov na obnovenie zhody výroby. |
| --- | --- |

8.4.5.

Bežná frekvencia inšpekcií príslušným orgánom je raz za dva roky. Ak sa počas jednej z týchto návštev zistia neuspokojivé výsledky, príslušný orgán v čo najkratšom čase zabezpečí realizáciu všetkých potrebných krokov na obnovenie zhody výroby.

9.   SANKCIE ZA NEZHODU VÝROBY

| 9.1. | Schválenie udelené typu vozidla podľa tohto predpisu môže byť odňaté v prípade, že nie sú splnené požiadavky stanovené v bode 8.1. |
| --- | --- |

9.1.

Schválenie udelené typu vozidla podľa tohto predpisu môže byť odňaté v prípade, že nie sú splnené požiadavky stanovené v bode 8.1.

| 9.2. | Ak zmluvná strana dohody, ktorá uplatňuje tento predpis, odníme typové schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné zmluvné strany uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

9.2.

Ak zmluvná strana dohody, ktorá uplatňuje tento predpis, odníme typové schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné zmluvné strany uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu.

10.   DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ typového schválenia definitívne zastaví výrobu typu vozidla schváleného podľa tohto predpisu, informuje o tom orgán, ktorý typové schválenie udelil. Po prijatí príslušného oznámenia tento orgán informuje o tom ostatné zmluvné strany dohody uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára, ktorého vzor je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu.

11.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB VYKONÁVAJÚCICH SCHVAĽOVACIE SKÚŠKY A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNYCH ORGÁNOV

Zmluvné strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, oznámia sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych orgánov, ktoré udeľujú typové schválenie a ktorým sa zasielajú formuláre osvedčujúce udelenie, rozšírenie, zamietnutie alebo odňatie typového schválenia vydané v iných krajinách.

12.   PRECHODNÉ USTANOVENIA

12.1.   Všeobecne

| 12.1.1. | Od oficiálneho dátumu nadobudnutia platnosti doplnku 8 k sérii zmien 09 ani jedna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis neodmietne udeliť schválenie EHK podľa tohto predpisu zmeneného doplnkom 8 k sérii zmien 09. |
| --- | --- |

12.1.1.

Od oficiálneho dátumu nadobudnutia platnosti doplnku 8 k sérii zmien 09 ani jedna zmluvná strana uplatňujúca tento predpis neodmietne udeliť schválenie EHK podľa tohto predpisu zmeneného doplnkom 8 k sérii zmien 09.

| 12.1.2. | Ak nie je uvedené inak alebo pokiaľ si súvislosti nevyžadujú inak, doplnky k sérii zmien 10 sa uplatňujú aj na vydávanie a uchovávanie typových schválení podľa série 09. |
| --- | --- |

12.1.2.

Ak nie je uvedené inak alebo pokiaľ si súvislosti nevyžadujú inak, doplnky k sérii zmien 10 sa uplatňujú aj na vydávanie a uchovávanie typových schválení podľa série 09.

| 12.1.3. | Od oficiálneho dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 10 žiadna zmluvná strana, ktorá uplatňuje tento predpis, neodmietne udeliť typové schválenie podľa tohto predpisu zmeneného sériou zmien 10. |
| --- | --- |

12.1.3.

Od oficiálneho dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 10 žiadna zmluvná strana, ktorá uplatňuje tento predpis, neodmietne udeliť typové schválenie podľa tohto predpisu zmeneného sériou zmien 10.

| 12.1.4. | Od oficiálneho dátumu nadobudnutia platnosti doplnku 4 k sérii zmien 10 žiadna zmluvná strana, ktorá uplatňuje tento predpis, neodmietne udeliť typové schválenie podľa tohto predpisu zmeneného doplnkom 4. |
| --- | --- |

12.1.4.

Od oficiálneho dátumu nadobudnutia platnosti doplnku 4 k sérii zmien 10 žiadna zmluvná strana, ktorá uplatňuje tento predpis, neodmietne udeliť typové schválenie podľa tohto predpisu zmeneného doplnkom 4.

| 12.1.5. | Zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, neodmietnu udeliť rozšírenie typového schválenia podľa doplnku 3 k sérii zmien 10 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

12.1.5.

Zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, neodmietnu udeliť rozšírenie typového schválenia podľa doplnku 3 k sérii zmien 10 k tomuto predpisu.

12.2.   Nové typové schválenia

| 12.2.1. | Po uplynutí 24 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti doplnku 8 k sérii zmien 09 zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, udeľujú typové schválenia EHK, len ak typ vozidla, ktorý sa má schváliť, spĺňa požiadavky tohto predpisu zmeneného doplnkom 8 k sérii zmien 09. |
| --- | --- |

12.2.1.

Po uplynutí 24 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti doplnku 8 k sérii zmien 09 zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, udeľujú typové schválenia EHK, len ak typ vozidla, ktorý sa má schváliť, spĺňa požiadavky tohto predpisu zmeneného doplnkom 8 k sérii zmien 09.

| 12.2.2. | Po uplynutí 24 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 10 zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, udeľujú typové schválenie, len ak typ vozidla, ktorý sa má schváliť, spĺňa požiadavky tohto predpisu zmeneného sériou zmien 10. |
| --- | --- |

12.2.2.

Po uplynutí 24 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 10 zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, udeľujú typové schválenie, len ak typ vozidla, ktorý sa má schváliť, spĺňa požiadavky tohto predpisu zmeneného sériou zmien 10.

| 12.2.3. | Do 48 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 10 k tomuto predpisu žiadna zmluvná strana, ktorá uplatňuje tento predpis, nezamietne vnútroštátne typové schválenie typu vozidla schválenému podľa predchádzajúcich sérií zmien k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

12.2.3.

Do 48 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 10 k tomuto predpisu žiadna zmluvná strana, ktorá uplatňuje tento predpis, nezamietne vnútroštátne typové schválenie typu vozidla schválenému podľa predchádzajúcich sérií zmien k tomuto predpisu.

| 12.2.4. | Do 48 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 10 k tomuto predpisu zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, naďalej udeľujú typové schválenia EHK podľa doplnku 3 k sérii zmien 10 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

12.2.4.

Do 48 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti série zmien 10 k tomuto predpisu zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, naďalej udeľujú typové schválenia EHK podľa doplnku 3 k sérii zmien 10 k tomuto predpisu.

| 12.2.5. | Po uplynutí 24 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti doplnku 5 k sérii zmien 10 zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, udeľujú typové schválenie, len ak typ vozidla, ktorý sa má schváliť, spĺňa požiadavky tohto predpisu zmeneného doplnkom 5 k sérii zmien 10. |
| --- | --- |

12.2.5.

Po uplynutí 24 mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti doplnku 5 k sérii zmien 10 zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, udeľujú typové schválenie, len ak typ vozidla, ktorý sa má schváliť, spĺňa požiadavky tohto predpisu zmeneného doplnkom 5 k sérii zmien 10.

12.3.   Ukončenie platnosti starých typových schválení

| 12.3.1. | Po uplynutí 48 mesiacov od nadobudnutia platnosti série zmien 10 k tomuto predpisu zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, môžu zamietnuť prvú vnútroštátnu registráciu (prvé uvedenie do prevádzky) vozidla, ktoré nespĺňa požiadavky série zmien 10 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

12.3.1.

Po uplynutí 48 mesiacov od nadobudnutia platnosti série zmien 10 k tomuto predpisu zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, môžu zamietnuť prvú vnútroštátnu registráciu (prvé uvedenie do prevádzky) vozidla, ktoré nespĺňa požiadavky série zmien 10 k tomuto predpisu.

12.4.   Nové zmluvné strany

| 12.4.1. | Napriek uvedeným prechodným ustanoveniam nie sú zmluvné strany, ktorých uplatňovanie tohto predpisu nadobúda platnosť po dátume nadobudnutia platnosti najnovšej série zmien, nie sú povinné uznávať schválenia, ktoré boli udelené v súlade s predchádzajúcimi sériami zmien k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

12.4.1.

Napriek uvedeným prechodným ustanoveniam nie sú zmluvné strany, ktorých uplatňovanie tohto predpisu nadobúda platnosť po dátume nadobudnutia platnosti najnovšej série zmien, nie sú povinné uznávať schválenia, ktoré boli udelené v súlade s predchádzajúcimi sériami zmien k tomuto predpisu.

---

(1)  Podľa vymedzenia v prílohe 7 ku Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 naposledy zmenený Amend. 4).

(2)  V súlade s dátumami uplatňovania uvedenými v bode 12 tohto predpisu sú požiadavky týkajúce sa brzdenia pre vozidlá kategórie M1 zahrnuté výlučne v predpise č. 13-H. Pre vozidlá kategórie N1 zmluvné strany, ktoré sú signatármi predpisu č. 13-H aj tohto predpisu uznávajú typové schvaľovanie podľa ktoréhokoľvek z týchto predpisov za rovnako platné.

(3)  1 pre Nemecko, 2 pre Francúzsko, 3 pre Taliansko, 4 pre Holandsko, 5 pre Švédsko, 6 pre Belgicko, 7 pre Maďarsko, 8 pre Českú republiku, 9 pre Španielsko, 10 pre Srbsko, 11 pre Spojené kráľovstvo, 12 pre Rakúsko, 13 pre Luxembursko, 14 pre Švajčiarsko, 15 (voľné), 16 pre Nórsko, 17 pre Fínsko, 18 pre Dánsko, 19 pre Rumunsko, 20 pre Poľsko, 21 pre Portugalsko, 22 pre Ruskú federáciu, 23 pre Grécko, 24 pre Írsko, 25 pre Chorvátsko, 26 pre Slovinsko, 27 pre Slovensko, 28 pre Bielorusko, 29 pre Estónsko, 30 (voľné), 31 pre Bosnu a Hercegovinu, 32 pre Lotyšsko, 33 (voľné), 34 pre Bulharsko, 35 (voľné), 36 pre Litvu, 37 pre Turecko, 38 (voľné), 39 pre Azerbajdžan, 40 pre Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, 41 (voľné), 42 pre Európske spoločenstvo (typové schválenia udeľujú členské štáty, ktoré používajú svoje príslušné symboly EHK), 43 pre Japonsko, 44 (voľné), 45 pre Austráliu, 46 pre Ukrajinu, 47 pre Juhoafrickú republiku, 48 pre Nový Zéland, 49 pre Cyprus, 50 pre Maltu, 51 pre Kórejskú republiku, 52 pre Malajziu, 53 pre Thajsko, 54 a 55 (voľné) a 56 pre Čiernu Horu. Ďalším štátom sa pridelia nasledujúce čísla postupne v poradí, v ktorom budú ratifikovať alebo pristúpia k dohode o prijatí jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, zariadenia a časti, ktoré sa môžu montovať a/alebo používať na kolesových vozidlách a o podmienkach pre vzájomné uznávanie typových schválení udelených na základe týchto predpisov, a takto pridelené čísla oznamuje generálny tajomník Organizácie Spojených národov zmluvným stranám dohody.

(4)  Pokiaľ nie sú schválené jednotné technické normy zabezpečujúce kompatibilitu a bezpečnosť, spojenia medzi motorovými vozidlami a prípojnými vozidlami podľa bodu 5.1.3.1.3 nie sú povolené.

(5)  Neplatí pre prípojné vozidlá.

(6)  Ak sa líši od minimálneho zapínacieho tlaku.

(7)  Platí len pre prípojné vozidlá.

(8)  Neplatí pre prípojné vozidlá s elektronickým ovládaním brzdových systémov.

(9)  Na účely pravidelnej technickej kontroly si minimálne medzné hodnoty pomerného brzdného spomalenia vymedzené pre celé vozidlo môžu vyžadovať úpravu s cieľom zohľadniť vnútroštátne alebo medzinárodné prevádzkové požiadavky.

(10)  Orgán, ktorý má udeliť typové schválenie, má právo skontrolovať prevádzkový brzdový systém dodatočnými skúšobnými postupmi vykonanými na vozidle.

(11)  Konektor podľa normy ISO 7638:1997 sa môže použiť podľa potreby ako 5 pinový alebo 7 pinový.

(12)  Pokiaľ nebudú dohodnuté jednotné skúšobné postupy, výrobca musí poskytnúť technickej službe výsledky analýzy potenciálnych porúch v rámci prevodu ovládania a ich účinkov. Tieto informácie musia byť predmetom diskusie a dohody medzi technickou službou a výrobcom vozidla.

(13)  Konektor podľa normy ISO 7638:1997 sa môže použiť podľa potreby na 5 pinové alebo 7 pinové použitie.

(14)  V čase typového schvaľovania musí zhodu s touto požiadavkou potvrdiť výrobca vozidla.

(15)  Počas „selektívneho brzdenia“ sa funkcia môže zmeniť na „automaticky ovládané brzdenie“.

(16)  Táto požiadavka neplatí, kým sa nezmení norma ISO 11992 tak, aby zahŕňala správu „rozsvietiť brzdové svetlá“.

(17)  Kým sa neschvália jednotné skúšobné ustanovenia, ktoré správne posúdia funkciu zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd, požiadavky na normálnu prevádzku sa považujú za splnené, ak sa normálna prevádzka dodrží počas všetkých brzdových skúšok predpísaných pre príslušné prípojné vozidlo.

(18)  Pokiaľ nebudú dohodnuté jednotné skúšobné postupy, výrobca musí poskytnúť technickej službe výsledky analýzy potenciálnych porúch v rámci ovládacieho prevodu a ich účinkov. Tieto informácie musia byť predmetom diskusie a dohody medzi technickou službou a výrobcom vozidla.

(19)  Konektor podľa normy ISO 7638:1997 sa môže použiť podľa potreby pre 5 pinové alebo 7 pinové použitie.

(20)  Konektor podľa normy ISO 7638:1997 sa môže použiť podľa potreby pre 5 pinové alebo 7 pinové použitie.

(21)  Prierezy vodiča uvedené v norme ISO 7638:1997 pre prípojné vozidlo môžu byť menšie, ak je prípojné vozidlo vybavené vlastnou nezávislou poistkou. Výkon poistky musí byť taký, aby nebol prekročený prúd vodičov. Táto odchýlka sa nevzťahuje na prípojné vozidlá vybavené na ťahanie ďalšieho prípojného vozidla.

(22)  Konektor podľa normy ISO 7638:1997 sa môže použiť podľa potreby na 5 pinové alebo 7 pinové použitie.

(23)  V čase typového schvaľovania zhodu s touto požiadavkou potvrdzuje výrobca vozidla.

(24)  Táto požiadavka sa neuplatňuje, kým sa nezmení norma ISO 11992 tak, aby zahŕňala správu „rozsvietiť brzdové svetlá“.

(25)  Počas „selektívneho brzdenia“ sa funkcia môže zmeniť na „automaticky ovládané brzdenie“.

---

PRÍLOHA 1

Brzdové zariadenie, metódy a podmienky, na ktoré sa nevzťahuje tento predpis

| 1. | Metóda merania reakčných časov („odozvy“) v brzdách iných ako brzdy so stlačeným vzduchom. |
| --- | --- |

1.

Metóda merania reakčných časov („odozvy“) v brzdách iných ako brzdy so stlačeným vzduchom.

---

PRÍLOHA 2

OZNÁMENIE
   (1)

[maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Na žiadosť žiadateľa(-ov) o typové schválenie podľa predpisu č. 90 informácie poskytuje schvaľovací orgán, ako je uvedené v dodatku 1 k tejto prílohe. Informácie sa však neposkytujú na iné účely ako na účely typových schválení podľa predpisu č. 90.

DODATOK 1

Zoznam údajov o vozidle na účely typových schválení podľa predpisu č. 90

| 1. | Opis typu vozidla ...






  1.1. | Obchodný názov alebo značka vozidla, ak je k dispozícii ... |
| --- | --- | --- |

1.

Opis typu vozidla ...

1.1.

Obchodný názov alebo značka vozidla, ak je k dispozícii ...

| 1.2. | Kategória vozidla ... |
| --- | --- |

1.2.

Kategória vozidla ...

| 1.3. | Typ vozidla podľa typového schválenia podľa predpisu č. 13 ...
  ... |
| --- | --- |

1.3.

Typ vozidla podľa typového schválenia podľa predpisu č. 13 ...

...

| 1.4. | Modely alebo obchodné názvy vozidiel predstavujúcich typ vozidla, ak sú k dispozícii ...
  ... |
| --- | --- |

1.4.

Modely alebo obchodné názvy vozidiel predstavujúcich typ vozidla, ak sú k dispozícii ...

...

| 1.5. | Názov a adresa výrobcu ... |
| --- | --- |

1.5.

Názov a adresa výrobcu ...

| 2. | Značka a typ brzdových obložení ...






  2.1. | Brzdové obloženia skúšané podľa všetkých príslušných predpisov prílohy 4 ...
  ... |
| --- | --- | --- |

2.

Značka a typ brzdových obložení ...

2.1.

Brzdové obloženia skúšané podľa všetkých príslušných predpisov prílohy 4 ...

...

| 2.2. | Brzdové obloženia skúšané podľa prílohy 15 ... |
| --- | --- |

2.2.

Brzdové obloženia skúšané podľa prílohy 15 ...

| 3. | Minimálna hmotnosť vozidla ...






  3.1. | Rozloženie hmotnosti na každú nápravu (maximálna hodnota) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

3.

Minimálna hmotnosť vozidla ...

3.1.

Rozloženie hmotnosti na každú nápravu (maximálna hodnota) ...

...

| 4. | Maximálna hmotnosť vozidla ...






  4.1. | Rozloženie hmotnosti na každú nápravu (maximálna hodnota) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

4.

Maximálna hmotnosť vozidla ...

4.1.

Rozloženie hmotnosti na každú nápravu (maximálna hodnota) ...

...

| 5. | Maximálna rýchlosť vozidla ... |
| --- | --- |

5.

Maximálna rýchlosť vozidla ...

| 6. | Rozmery pneumatiky a kolesa ... |
| --- | --- |

6.

Rozmery pneumatiky a kolesa ...

| 7. | Usporiadanie brzdového okruhu (napr. predné/zadné alebo diagonálne delenie) ...
  ... |
| --- | --- |

7.

Usporiadanie brzdového okruhu (napr. predné/zadné alebo diagonálne delenie) ...

...

| 8. | Uvedenie zariadenia, ktoré funguje ako núdzový brzdový systém ...
  ... |
| --- | --- |

8.

Uvedenie zariadenia, ktoré funguje ako núdzový brzdový systém ...

...

| 9. | Špecifikácie brzdových ventilov (ak sú k dispozícii) ...
  ...






  9.1. | Špecifikácie nastavenia ventilu na snímanie zaťaženia ...
  ... |
| --- | --- | --- |

9.

Špecifikácie brzdových ventilov (ak sú k dispozícii) ...

...

9.1.

Špecifikácie nastavenia ventilu na snímanie zaťaženia ...

...

| 9.2. | Nastavenie tlakového ventilu ... |
| --- | --- |

9.2.

Nastavenie tlakového ventilu ...

| 10. | Konštrukčné rozdelenie brzdnej sily ... |
| --- | --- |

10.

Konštrukčné rozdelenie brzdnej sily ...

| 11. | Špecifikácia brzdy ...






  11.1. | Typ kotúčovej brzdy (napr. počet piestov s priemerom (priemermi), ventilovaný alebo pevný kotúč) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

11.

Špecifikácia brzdy ...

11.1.

Typ kotúčovej brzdy (napr. počet piestov s priemerom (priemermi), ventilovaný alebo pevný kotúč) ...

...

| 11.2. | Typ bubnovej brzdy (napr. dvojitá servobrzda, s veľkosťou piestu a rozmermi bubna) ...
  ... |
| --- | --- |

11.2.

Typ bubnovej brzdy (napr. dvojitá servobrzda, s veľkosťou piestu a rozmermi bubna) ...

...

| 11.3. | V prípade brzdových systémov so stlačeným vzduchom, napr. typ a veľkosť komôr, pák atď. ...
  ... |
| --- | --- |

11.3.

V prípade brzdových systémov so stlačeným vzduchom, napr. typ a veľkosť komôr, pák atď. ...

...

| 12. | Typ a veľkosť hlavného valca ... |
| --- | --- |

12.

Typ a veľkosť hlavného valca ...

| 13. | Typ a veľkosť posilňovača ... |
| --- | --- |

13.

Typ a veľkosť posilňovača ...

DODATOK 2

Osvedčenie o typovom schválení týkajúce sa brzdového zariadenia vozidla

1.   VŠEOBECNE

Ak bolo prípojné vozidlo typovo schválené použitím alternatívneho postupu vymedzeného v prílohe 20 k tomuto predpisu, zaznamenajú sa tieto dodatočné položky:

2.   SKÚŠOBNÉ PROTOKOLY PODĽA PRÍLOHY 19

| 2.1. | Membránové brzdové komory: | Protokol č. ... |
| --- | --- | --- |
| 2.2. | Pružinové brzdy: | Protokol č. ... |
| 2.3. | Charakteristiky účinnosti bŕzd prípojného vozidla so studenými brzdami | Protokol č. ... |
| 2.4. | Protiblokovací brzdový systém: | Protokol č. ... |

2.1.

Membránové brzdové komory:

Protokol č. ...

2.2.

Pružinové brzdy:

Protokol č. ...

2.3.

Charakteristiky účinnosti bŕzd prípojného vozidla so studenými brzdami

Protokol č. ...

2.4.

Protiblokovací brzdový systém:

Protokol č. ...

3.   KONTROLY ÚČINNOSTI

| 3.1. | Prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 4 bodov 3.1.2 a 1.2.7 (účinnosť prevádzkového brzdenia so studenými brzdami) | áno/nie (1) |
| --- | --- | --- |
| 3.2. | Prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 4 bodu 3.2 (účinnosť parkovacieho brzdenia so studenými brzdami) | áno/nie (1) |
| 3.3. | Prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 4 bodu 3.3 (účinnosť núdzového/automatického brzdenia) | áno/nie (1) |
| 3.4. | Prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 10 bodu 6 (účinnosť bŕzd v prípade poruchy v systéme rozdeľovania brzdných síl) | áno/nie (1) |
| 3.5. | Prípojné vozidlo spĺňa požiadavky bodu 5.2.2.14.1 tohto predpisu (účinnosť bŕzd v prípade úniku z pomocného zariadenia) | áno/nie (1) |
| 3.6. | Prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 13 (protiblokovacie brzdenie) | áno/nie (1) |

3.1.

Prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 4 bodov 3.1.2 a 1.2.7 (účinnosť prevádzkového brzdenia so studenými brzdami)

áno/nie (1)

3.2.

Prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 4 bodu 3.2 (účinnosť parkovacieho brzdenia so studenými brzdami)

áno/nie (1)

3.3.

Prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 4 bodu 3.3 (účinnosť núdzového/automatického brzdenia)

áno/nie (1)

3.4.

Prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 10 bodu 6 (účinnosť bŕzd v prípade poruchy v systéme rozdeľovania brzdných síl)

áno/nie (1)

3.5.

Prípojné vozidlo spĺňa požiadavky bodu 5.2.2.14.1 tohto predpisu (účinnosť bŕzd v prípade úniku z pomocného zariadenia)

áno/nie (1)

3.6.

Prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 13 (protiblokovacie brzdenie)

áno/nie (1)

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

---

PRÍLOHA 3

USPORIADANIE SCHVAĽOVACÍCH ZNAČIEK

VZOR A

(pozri bod 4.4 tohto predpisu)

Image

Uvedená schvaľovacia značka pripevnená na vozidle znamená, že príslušný typ vozidla bol z hľadiska brzdenia typovo schválený v Spojenom kráľovstve (E 11) podľa predpisu č. 13 pod schvaľovacím číslom 102439. Toto číslo udáva, že typové schválenie bolo udelené v súlade s požiadavkami predpisu č. 13 v znení série zmien 10. Pre vozidlá kategórií M2 a M3 táto značka znamená, že uvedený typ vozidla bol podrobený skúške typu II.

VZOR B

(pozri bod 4.5 tohto predpisu)

Image

Uvedená schvaľovacia značka pripevnená na vozidle znamená, že príslušný typ vozidla bol z hľadiska brzdenia typovo schválený v Spojenom kráľovstve (E 11) podľa predpisu č. 13. Pre vozidlá kategórií M2 a M3 táto značka znamená, že typ vozidla bol podrobený skúške typu IIA.

VZOR C

(pozri bod 4.6 tohto predpisu)

Image

Uvedená schvaľovacia značka pripevnená na vozidle znamená, že príslušný typ vozidla bol typovo schválený v Spojenom kráľovstve (E 11) podľa predpisov č. 13 a 24 (1). (V prípade predpisu č. 24 má korigovaný koeficient absorpcie hodnotu 1,30 m-1.)

---

(1)  Toto číslo je uvedené len ako príklad.

---

PRÍLOHA 4

Brzdové skúšky a účinnosť brzdových systémov

1.   BRZDOVÉ SKÚŠKY

1.1.   Všeobecne

| 1.1.1. | Účinnosť predpísaná pre brzdové systémy vychádza z brzdnej dráhy a/alebo zo stredného plne rozvinutého spomalenia. Účinnosť brzdového systému sa stanovuje podľa nameranej brzdnej dráhy vo vzťahu k počiatočnej rýchlosti a/alebo meraním stredného plne rozvinutého spomalenia počas skúšky. |
| --- | --- |

1.1.1.

Účinnosť predpísaná pre brzdové systémy vychádza z brzdnej dráhy a/alebo zo stredného plne rozvinutého spomalenia. Účinnosť brzdového systému sa stanovuje podľa nameranej brzdnej dráhy vo vzťahu k počiatočnej rýchlosti a/alebo meraním stredného plne rozvinutého spomalenia počas skúšky.

| 1.1.2. | Brzdná dráha je vzdialenosť, ktorú vozidlo prejde od okamihu, keď vodič začne uvádzať ovládanie brzdového systému do činnosti, až do okamihu, keď vozidlo zastaví; počiatočná rýchlosť je rýchlosť v okamihu, kedy vodič začne uvádzať ovládanie brzdového systému do činnosti; počiatočná rýchlosť nesmie byť nižšia ako 98 % rýchlosti predpísanej pre predmetnú skúšku.
  Stredné plne rozvinuté spomalenie (dm) sa vypočíta ako priemerné spomalenie vzhľadom na vzdialenosť prekonanú v intervale vb až ve podľa tohto vzorca:



  kde:







  vo | = | počiatočná rýchlosť vozidla v km/h, |
| --- | --- | --- | --- |
| vb | = | rýchlosť vozidla pri 0,8 vo v km/h, |
| ve | = | rýchlosť vozidla pri 0,1 vo v km/h, |
| sb | = | vzdialenosť prekonaná medzi vo a vb v metroch, |
| se | = | vzdialenosť prekonaná medzi vo a ve v metroch. |

1.1.2.

Brzdná dráha je vzdialenosť, ktorú vozidlo prejde od okamihu, keď vodič začne uvádzať ovládanie brzdového systému do činnosti, až do okamihu, keď vozidlo zastaví; počiatočná rýchlosť je rýchlosť v okamihu, kedy vodič začne uvádzať ovládanie brzdového systému do činnosti; počiatočná rýchlosť nesmie byť nižšia ako 98 % rýchlosti predpísanej pre predmetnú skúšku.

Stredné plne rozvinuté spomalenie (dm) sa vypočíta ako priemerné spomalenie vzhľadom na vzdialenosť prekonanú v intervale vb až ve podľa tohto vzorca:

Formula

kde:

vo

=

počiatočná rýchlosť vozidla v km/h,

vb

=

rýchlosť vozidla pri 0,8 vo v km/h,

ve

=

rýchlosť vozidla pri 0,1 vo v km/h,

sb

=

vzdialenosť prekonaná medzi vo a vb v metroch,

se

=

vzdialenosť prekonaná medzi vo a ve v metroch.

Rýchlosť a vzdialenosť sa určia pomocou prístrojového vybavenia, ktoré má pri rýchlosti predpísanej pre skúšku presnosť ±1 %. Stredné plne rozvinuté spomalenie sa môže určiť inými metódami ako meraním rýchlosti a vzdialenosti; v tomto prípade je presnosť stredného plne rozvinutého spomalenia do ± 3 %.

1.2.   Pre typové schválenie akéhokoľvek vozidla sa meria účinnosť bŕzd počas skúšok na vozovke, ktoré sa vykonávajú za týchto podmienok:

| 1.2.1. | vozidlo musí zodpovedať podmienkam pre hmotnosť predpísaným pre každý typ skúšky a tieto podmienky musia byť uvedené v skúšobnom protokole; |
| --- | --- |

1.2.1.

vozidlo musí zodpovedať podmienkam pre hmotnosť predpísaným pre každý typ skúšky a tieto podmienky musia byť uvedené v skúšobnom protokole;

| 1.2.2. | skúška sa vykonáva pri rýchlostiach predpísaných pre každý typ skúšky. Ak je maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla nižšia ako rýchlosť predpísaná pre skúšku, skúška sa musí vykonať pri maximálnej rýchlosti vozidla; |
| --- | --- |

1.2.2.

skúška sa vykonáva pri rýchlostiach predpísaných pre každý typ skúšky. Ak je maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla nižšia ako rýchlosť predpísaná pre skúšku, skúška sa musí vykonať pri maximálnej rýchlosti vozidla;

| 1.2.3. | sila, ktorou sa pôsobí na ovládanie brzdového systému počas skúšky, aby sa dosiahla predpísaná účinnosť, nesmie presiahnuť maximálnu silu stanovenú pre kategóriu skúšky vozidla; |
| --- | --- |

1.2.3.

sila, ktorou sa pôsobí na ovládanie brzdového systému počas skúšky, aby sa dosiahla predpísaná účinnosť, nesmie presiahnuť maximálnu silu stanovenú pre kategóriu skúšky vozidla;

| 1.2.4. | vozovka musí mať povrch umožňujúci dobrú adhéziu, pokiaľ nie je v príslušných prílohách uvedené inak; |
| --- | --- |

1.2.4.

vozovka musí mať povrch umožňujúci dobrú adhéziu, pokiaľ nie je v príslušných prílohách uvedené inak;

| 1.2.5. | skúšky sa vykonajú len vtedy, keď výsledky nemôžu byť ovplyvnené vetrom; |
| --- | --- |

1.2.5.

skúšky sa vykonajú len vtedy, keď výsledky nemôžu byť ovplyvnené vetrom;

| 1.2.6. | na začiatku skúšok musia byť pneumatiky studené a nahustené na tlak predpísaný pre zaťaženie skutočne nesené kolesami, keď vozidlo stojí; |
| --- | --- |

1.2.6.

na začiatku skúšok musia byť pneumatiky studené a nahustené na tlak predpísaný pre zaťaženie skutočne nesené kolesami, keď vozidlo stojí;

| 1.2.7. | predpísaná účinnosť sa dosiahne bez blokovania kolies bez toho, aby vozidlo vybočilo zo smeru a bez abnormálnych vibrácií (1). |
| --- | --- |

1.2.7.

predpísaná účinnosť sa dosiahne bez blokovania kolies bez toho, aby vozidlo vybočilo zo smeru a bez abnormálnych vibrácií (1).

| 1.2.8. | Pre vozidlá poháňané úplne alebo čiastočne elektromotorom (alebo elektromotormi) trvalo pripojeným (pripojenými) ku kolesám sa všetky skúšky vykonávajú so zapnutým motorom, resp. motormi. |
| --- | --- |

1.2.8.

Pre vozidlá poháňané úplne alebo čiastočne elektromotorom (alebo elektromotormi) trvalo pripojeným (pripojenými) ku kolesám sa všetky skúšky vykonávajú so zapnutým motorom, resp. motormi.

| 1.2.9. | Pre vozidlá opísané v bode 1.2.8, ktoré sú vybavené elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie A, sa skúšky správania vymedzené v bode 1.4.3.1 tento prílohy vykonávajú na dráhe s nízkym koeficientom adhézie (ako sa vymedzuje v bode 5.2.2 prílohy 13). |
| --- | --- |

1.2.9.

Pre vozidlá opísané v bode 1.2.8, ktoré sú vybavené elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie A, sa skúšky správania vymedzené v bode 1.4.3.1 tento prílohy vykonávajú na dráhe s nízkym koeficientom adhézie (ako sa vymedzuje v bode 5.2.2 prílohy 13).

| 1.2.9.1. | Navyše pre vozidlá vybavené elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie A prechodné podmienky ako zmeny prevodového stupňa alebo uvoľnenie ovládania akcelerátora nesmú ovplyvniť správanie vozidla za skúšobnej podmienky opísanej v bode 1.2.9. |
| --- | --- |

1.2.9.1.

Navyše pre vozidlá vybavené elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie A prechodné podmienky ako zmeny prevodového stupňa alebo uvoľnenie ovládania akcelerátora nesmú ovplyvniť správanie vozidla za skúšobnej podmienky opísanej v bode 1.2.9.

| 1.2.10. | Počas skúšok špecifikovaných v bodoch 1.2.9 a 1.2.9.1 nie je povolené blokovanie kolies. Je však povolená korekcia riadenia, ak uhlová rotácia ovládania riadenia je najviac 120° počas prvých 2 sekúnd a spolu najviac 240°. |
| --- | --- |

1.2.10.

Počas skúšok špecifikovaných v bodoch 1.2.9 a 1.2.9.1 nie je povolené blokovanie kolies. Je však povolená korekcia riadenia, ak uhlová rotácia ovládania riadenia je najviac 120° počas prvých 2 sekúnd a spolu najviac 240°.

| 1.2.11. | V prípade vozidiel s elektricky aktivovanými prevádzkovými brzdami napájaným z trakčných batérií (alebo pomocnej batérie), ktoré dostávajú energiu len z nezávislého vonkajšieho systému nabíjania, musia byť tieto batérie počas skúšania účinnosti bŕzd v priemernom stave nabitia zodpovedajúcom najviac 5 % nad stavom nabitia, pri ktorom sa má aktivovať výstraha o poruche bŕzd vyžadovaná podľa bodu 5.2.1.27.6.
  V prípade realizovania tejto výstrahy sa môžu batérie počas skúšok dobiť, tak aby sa zachoval ich požadovaný stav nabitia. |
| --- | --- |

1.2.11.

V prípade vozidiel s elektricky aktivovanými prevádzkovými brzdami napájaným z trakčných batérií (alebo pomocnej batérie), ktoré dostávajú energiu len z nezávislého vonkajšieho systému nabíjania, musia byť tieto batérie počas skúšania účinnosti bŕzd v priemernom stave nabitia zodpovedajúcom najviac 5 % nad stavom nabitia, pri ktorom sa má aktivovať výstraha o poruche bŕzd vyžadovaná podľa bodu 5.2.1.27.6.

V prípade realizovania tejto výstrahy sa môžu batérie počas skúšok dobiť, tak aby sa zachoval ich požadovaný stav nabitia.

1.3.   Správanie sa vozidla počas brzdenia

| 1.3.1. | Pri brzdových skúškach, a najmä skúškach pri vysokej rýchlosti, sa musí overiť všeobecné správanie sa vozidla počas brzdenia. |
| --- | --- |

1.3.1.

Pri brzdových skúškach, a najmä skúškach pri vysokej rýchlosti, sa musí overiť všeobecné správanie sa vozidla počas brzdenia.

| 1.3.2. | Správanie sa vozidla počas brzdenia na vozovke so zníženou priľnavosťou. Správanie sa vozidiel kategórií M2, M3, N1, N2, N3, O2, O3 a O4 na vozovke so zníženou priľnavosťou musí spĺňať požiadavky prílohy 10 a/alebo prílohy 13 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

1.3.2.

Správanie sa vozidla počas brzdenia na vozovke so zníženou priľnavosťou. Správanie sa vozidiel kategórií M2, M3, N1, N2, N3, O2, O3 a O4 na vozovke so zníženou priľnavosťou musí spĺňať požiadavky prílohy 10 a/alebo prílohy 13 k tomuto predpisu.

| 1.3.2.1. | V prípade brzdového systému podľa bodu 5.2.1.7.2, kde brzdenie konkrétnej nápravy (alebo náprav) pozostáva z viac ako jedného zdroja brzdného momentu a jednotlivé zdroje sa môžu navzájom líšiť, musí vozidlo spĺňať požiadavky prílohy 10 alebo prípadne prílohy 13 za všetkých vzťahov povolených stratégiou ovládania vozidla (2). |
| --- | --- |

1.3.2.1.

V prípade brzdového systému podľa bodu 5.2.1.7.2, kde brzdenie konkrétnej nápravy (alebo náprav) pozostáva z viac ako jedného zdroja brzdného momentu a jednotlivé zdroje sa môžu navzájom líšiť, musí vozidlo spĺňať požiadavky prílohy 10 alebo prípadne prílohy 13 za všetkých vzťahov povolených stratégiou ovládania vozidla (2).

1.4.   Skúška typu 0 (bežná skúška účinnosti so studenými brzdami)

1.4.1.   Všeobecne

| 1.4.1.1. | Brzdy musia byť studené; brzda sa považuje za studenú, ak teplota meraná na disku alebo na vonkajšej strane bubna je nižšia ako 100 °C. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

Brzdy musia byť studené; brzda sa považuje za studenú, ak teplota meraná na disku alebo na vonkajšej strane bubna je nižšia ako 100 °C.

| 1.4.1.2. | Skúška sa vykonáva za týchto podmienok:






  1.4.1.2.1. | vozidlo musí byť naložené, rozloženie jeho hmotnosti na nápravy musí zodpovedať údajom výrobcu; v prípade, že je stanovených niekoľko možností rozloženia hmotnosti na nápravy, musí byť rozloženie maximálnej hmotnosti na nápravy také, aby zaťaženie každej nápravy bolo úmerné maximálne prípustnému zaťaženiu každej nápravy. V prípade ťahačov návesov môže byť zaťaženie premiestnené približne do polovice vzdialenosti medzi polohou návesového čapu vyplývajúcou z vyššie uvedených stavov zaťaženia a osou zadnej nápravy, resp. náprav; |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2.

Skúška sa vykonáva za týchto podmienok:

1.4.1.2.1.

vozidlo musí byť naložené, rozloženie jeho hmotnosti na nápravy musí zodpovedať údajom výrobcu; v prípade, že je stanovených niekoľko možností rozloženia hmotnosti na nápravy, musí byť rozloženie maximálnej hmotnosti na nápravy také, aby zaťaženie každej nápravy bolo úmerné maximálne prípustnému zaťaženiu každej nápravy. V prípade ťahačov návesov môže byť zaťaženie premiestnené približne do polovice vzdialenosti medzi polohou návesového čapu vyplývajúcou z vyššie uvedených stavov zaťaženia a osou zadnej nápravy, resp. náprav;

| 1.4.1.2.2. | každá skúška sa opakuje s nenaloženým vozidlom. V prípade motorových vozidiel môže byť na prednom sedadle okrem vodiča ďalšia osoba, ktorá je zodpovedná za zaznamenávanie výsledkov skúšky;
  V prípade ťahača návesu sa skúšky s nenaloženým vozidlom vykonávajú na samotnom vozidle so zahrnutím hmotnosti predstavujúcej točnicu. Bude zahŕňať aj hmotnosť predstavujúcu náhradné koleso, ak je súčasťou štandardného vybavenia vozidla;
  v prípade vozidla prezentovaného len ako holý podvozok s kabínou sa môže pridať doplňujúca zaťaž, ktorá simuluje hmotnosť karosérie a neprekročí minimálnu hmotnosť uvedenú výrobcom v prílohe 2 k tomuto predpisu;
  V prípade vozidla vybaveného elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom požiadavky závisia od kategórie tohto systému:







  Kategória A | : | Počas skúšok typu 0 sa nesmie použiť žiadne samostatné ovládanie elektrického regeneratívneho brzdenia, ktoré je k dispozícii. |
| --- | --- | --- | --- |
| Kategória B | : | Podiel elektrického regeneratívneho brzdového systému na generovanej brzdnej sile nesmie presiahnuť minimálnu úroveň garantovanú konštrukciou systému. |

1.4.1.2.2.

každá skúška sa opakuje s nenaloženým vozidlom. V prípade motorových vozidiel môže byť na prednom sedadle okrem vodiča ďalšia osoba, ktorá je zodpovedná za zaznamenávanie výsledkov skúšky;

V prípade ťahača návesu sa skúšky s nenaloženým vozidlom vykonávajú na samotnom vozidle so zahrnutím hmotnosti predstavujúcej točnicu. Bude zahŕňať aj hmotnosť predstavujúcu náhradné koleso, ak je súčasťou štandardného vybavenia vozidla;

v prípade vozidla prezentovaného len ako holý podvozok s kabínou sa môže pridať doplňujúca zaťaž, ktorá simuluje hmotnosť karosérie a neprekročí minimálnu hmotnosť uvedenú výrobcom v prílohe 2 k tomuto predpisu;

V prípade vozidla vybaveného elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom požiadavky závisia od kategórie tohto systému:

Kategória A

:

Počas skúšok typu 0 sa nesmie použiť žiadne samostatné ovládanie elektrického regeneratívneho brzdenia, ktoré je k dispozícii.

Kategória B

:

Podiel elektrického regeneratívneho brzdového systému na generovanej brzdnej sile nesmie presiahnuť minimálnu úroveň garantovanú konštrukciou systému.

Táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak sú batérie v jednom z nasledujúcich stavov nabitia, kde je stav nabitia (3) určený metódou stanovenou v dodatku 1 k tejto prílohe:

| a) | na maximálnej úrovni nabitia odporúčanej výrobcom v špecifikácii vozidla alebo |
| --- | --- |

a)

na maximálnej úrovni nabitia odporúčanej výrobcom v špecifikácii vozidla alebo

| b) | na úrovni najmenej 95 % plnej úrovne nabitia, ak výrobca neudáva žiadne odporúčanie, alebo |
| --- | --- |

b)

na úrovni najmenej 95 % plnej úrovne nabitia, ak výrobca neudáva žiadne odporúčanie, alebo

| c) | na maximálnej úrovni dosiahnutej ovládaním automatického nabitia vo vozidle. |
| --- | --- |

c)

na maximálnej úrovni dosiahnutej ovládaním automatického nabitia vo vozidle.

| 1.4.1.2.3. | Limity predpísané pre minimálnu účinnosť pre skúšky s nenaloženým vozidlo aj pre skúšky s naloženým vozidlom sú limity stanovené ďalej pre každú kategóriu vozidiel; vozidlo musí spĺňať predpísanú brzdnú dráhu a predpísané stredné plne rozvinuté spomalenie pre príslušnú kategóriu vozidla, nemusia sa však merať obidva parametre. |
| --- | --- |

1.4.1.2.3.

Limity predpísané pre minimálnu účinnosť pre skúšky s nenaloženým vozidlo aj pre skúšky s naloženým vozidlom sú limity stanovené ďalej pre každú kategóriu vozidiel; vozidlo musí spĺňať predpísanú brzdnú dráhu a predpísané stredné plne rozvinuté spomalenie pre príslušnú kategóriu vozidla, nemusia sa však merať obidva parametre.

| 1.4.1.2.4. | Vozovka musí byť rovná. |
| --- | --- |

1.4.1.2.4.

Vozovka musí byť rovná.

1.4.2.   Skúška typu 0 s vypnutým motorom

Skúška sa vykonáva pri rýchlosti predpísanej pre kategóriu, do ktorej vozidlo patrí, pričom číselné hodnoty predpísané v tejto súvislosti podliehajú určitému tolerančnému rozpätiu. Pri každej kategórii sa musí dosiahnuť predpísaná minimálna účinnosť.

1.4.3.   Skúška typu 0 so zapnutým motorom

| 1.4.3.1. | Skúška sa vykonáva pri rôznych rýchlostiach, pričom najnižšia rýchlosť je rovná 30 % maximálnej rýchlosti vozidla a najvyššia rýchlosť je rovná 80 % uvedenej rýchlosti. V prípade vozidiel vybavených obmedzovačom rýchlosti sa za maximálnu rýchlosť vozidla považuje rýchlosť, ktorú dovoľuje obmedzovač rýchlosti. Merajú sa maximálne skutočné číselné hodnoty účinnosti a do skúšobného protokolu sa zaznamená správanie sa vozidla. Ťahače návesov umelo zaťažené tak, aby sa simulovali účinky naloženého návesu, sa neskúšajú pri rýchlostiach nad 80 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.1.

Skúška sa vykonáva pri rôznych rýchlostiach, pričom najnižšia rýchlosť je rovná 30 % maximálnej rýchlosti vozidla a najvyššia rýchlosť je rovná 80 % uvedenej rýchlosti. V prípade vozidiel vybavených obmedzovačom rýchlosti sa za maximálnu rýchlosť vozidla považuje rýchlosť, ktorú dovoľuje obmedzovač rýchlosti. Merajú sa maximálne skutočné číselné hodnoty účinnosti a do skúšobného protokolu sa zaznamená správanie sa vozidla. Ťahače návesov umelo zaťažené tak, aby sa simulovali účinky naloženého návesu, sa neskúšajú pri rýchlostiach nad 80 km/h.

| 1.4.3.2. | Ďalšie skúšky so zapnutým motorom sa vykonajú s rýchlosťou predpísanou pre kategóriu, do ktorej vozidlo patrí. Pri každej kategórii sa musí dosiahnuť predpísanú minimálnu účinnosť. Ťahače návesov umelo zaťažené tak, aby sa simulovali účinky naloženého návesu, sa neskúšajú pri rýchlostiach nad 80 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.2.

Ďalšie skúšky so zapnutým motorom sa vykonajú s rýchlosťou predpísanou pre kategóriu, do ktorej vozidlo patrí. Pri každej kategórii sa musí dosiahnuť predpísanú minimálnu účinnosť. Ťahače návesov umelo zaťažené tak, aby sa simulovali účinky naloženého návesu, sa neskúšajú pri rýchlostiach nad 80 km/h.

1.4.4.   Skúška typu 0 pre vozidlá kategórie O vybavené brzdami so stlačeným vzduchom.

| 1.4.4.1. | Účinnosť bŕzd prípojného vozidla sa môže vypočítať buď z pomerného brzdného spomalenia ťažného vozidla a prípojného vozidla a ťahu meraného v spojovacom zariadení vozidiel, alebo v niektorých prípadoch z pomerného brzdného spomalenia ťažného vozidla s prípojným vozidlom, pričom je brzdené len prípojné vozidlo. Pri brzdovej skúške musí byť motor ťažného vozidla vypnutý.
  Ak je brzdené len prípojné vozidlo s cieľom zohľadniť ďalšiu spomaľovanú hmotnosť, za účinnosť sa považuje stredné plne rozvinuté spomalenie. |
| --- | --- |

1.4.4.1.

Účinnosť bŕzd prípojného vozidla sa môže vypočítať buď z pomerného brzdného spomalenia ťažného vozidla a prípojného vozidla a ťahu meraného v spojovacom zariadení vozidiel, alebo v niektorých prípadoch z pomerného brzdného spomalenia ťažného vozidla s prípojným vozidlom, pričom je brzdené len prípojné vozidlo. Pri brzdovej skúške musí byť motor ťažného vozidla vypnutý.

Ak je brzdené len prípojné vozidlo s cieľom zohľadniť ďalšiu spomaľovanú hmotnosť, za účinnosť sa považuje stredné plne rozvinuté spomalenie.

| 1.4.4.2. | S výnimkou prípadov uvedených v bodoch 1.4.4.3 a 1.4.4.4 tejto prílohy je na určenie pomerného brzdného spomalenia prípojného vozidla potrebné merať pomerné brzdné spomalenie ťažného vozidla s prípojným vozidlom a ťah v spojovacom zariadení. Ťažné vozidlo musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe 10 k tomuto predpisu so zreteľom na vzťah medzi pomerom TM/PM a tlakom pm. Pomerné brzdné spomalenie prípojného vozidla sa vypočíta podľa tohto vzorca:



  kde:







  zR | = | pomerné brzdné spomalenie, |
| --- | --- | --- | --- |
| zR+M | = | pomerné brzdné spomalenie ťažného vozidla s prípojným vozidlom, |
| D | = | ťah v spojovacom zariadení
  (trakčná sila: + D),
  (tlaková sila: – D), |
| PR | = | celková normálová statická reakcia medzi povrchom vozovky a kolesami prípojného vozidla (príloha 10). |

1.4.4.2.

S výnimkou prípadov uvedených v bodoch 1.4.4.3 a 1.4.4.4 tejto prílohy je na určenie pomerného brzdného spomalenia prípojného vozidla potrebné merať pomerné brzdné spomalenie ťažného vozidla s prípojným vozidlom a ťah v spojovacom zariadení. Ťažné vozidlo musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe 10 k tomuto predpisu so zreteľom na vzťah medzi pomerom TM/PM a tlakom pm. Pomerné brzdné spomalenie prípojného vozidla sa vypočíta podľa tohto vzorca:

Formula

kde:

zR

=

pomerné brzdné spomalenie,

zR+M

=

pomerné brzdné spomalenie ťažného vozidla s prípojným vozidlom,

D

=

ťah v spojovacom zariadení

(trakčná sila: + D),

(tlaková sila: – D),

PR

=

celková normálová statická reakcia medzi povrchom vozovky a kolesami prípojného vozidla (príloha 10).

| 1.4.4.3. | Ak má prípojné vozidlo priebežný alebo polopriebežný brzdový systém, v ktorom sa tlak v ovládačoch brzdy pri brzdení nemení napriek tomu, že dochádza k zmene dynamického zaťaženia náprav a v prípade návesov je možné brzdiť len samotné prípojné vozidlo. Pomerné brzdné spomalenie prípojného vozidla sa vypočíta podľa tohto vzorca:



  kde:







  R | = | hodnota valivého odporu = 0,01, |
| --- | --- | --- | --- |
| PM | = | celková normálová statická reakcia medzi povrchom vozovky a kolesami ťažných vozidiel pre prípojné vozidlá (príloha 10). |

1.4.4.3.

Ak má prípojné vozidlo priebežný alebo polopriebežný brzdový systém, v ktorom sa tlak v ovládačoch brzdy pri brzdení nemení napriek tomu, že dochádza k zmene dynamického zaťaženia náprav a v prípade návesov je možné brzdiť len samotné prípojné vozidlo. Pomerné brzdné spomalenie prípojného vozidla sa vypočíta podľa tohto vzorca:

Formula

kde:

R

=

hodnota valivého odporu = 0,01,

PM

=

celková normálová statická reakcia medzi povrchom vozovky a kolesami ťažných vozidiel pre prípojné vozidlá (príloha 10).

| 1.4.4.4. | Prípadne sa môže hodnotenie brzdnej rýchlosti prípojného vozidla vykonať brzdením samotného prípojného vozidla. V tomto prípade je použitý tlak taký istý ako tlak nameraný v ovládačoch brzdy počas brzdenia jazdnej súpravy. |
| --- | --- |

1.4.4.4.

Prípadne sa môže hodnotenie brzdnej rýchlosti prípojného vozidla vykonať brzdením samotného prípojného vozidla. V tomto prípade je použitý tlak taký istý ako tlak nameraný v ovládačoch brzdy počas brzdenia jazdnej súpravy.

1.5.   Skúška typu I (skúška slabnutia účinnosti bŕzd)

1.5.1.   S opakovaným brzdením

| 1.5.1.1. | Prevádzkové brzdové systémy všetkých motorových vozidiel sa skúšajú niekoľkonásobným stláčaním a následným uvoľňovaním bŕzd naloženého vozidla za podmienok uvedených v nasledujúcej tabuľke:









  Kategória vozidiel | Podmienky |
| --- | --- | --- |
| v1 [km/h] | v2 [km/h] | Δt [sec] | n |
| M2 | 80 % vmax

  ≤ 100 | 1/2 v1 | 55 | 15 |
| N1 | 80 % vmax

  ≤ 120 | 1/2 v1 | 55 | 15 |
| M3, N2, N3 | 80 % vmax

  ≤ 60 | 1/2 v1 | 60 | 20 |

1.5.1.1.

Prevádzkové brzdové systémy všetkých motorových vozidiel sa skúšajú niekoľkonásobným stláčaním a následným uvoľňovaním bŕzd naloženého vozidla za podmienok uvedených v nasledujúcej tabuľke:

Kategória vozidiel

Podmienky

v1 [km/h]

v2 [km/h]

Δt [sec]

n

M2

80 % vmax

≤ 100

1/2 v1

55

15

N1

80 % vmax

≤ 120

1/2 v1

55

15

M3, N2, N3

80 % vmax

≤ 60

1/2 v1

60

20

kde:

| v1 | = | počiatočná rýchlosť na začiatku brzdenia, |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | rýchlosť na konci brzdenia, |
| vmax | = | maximálna rýchlosť vozidla, |
| n | = | počet použití brzdy, |
| Δt | = | trvanie brzdného cyklu: čas, ktorý uplynie medzi začiatkom stlačenia brzdy a začiatkom nasledujúceho stlačenia brzdy. |

v1

=

počiatočná rýchlosť na začiatku brzdenia,

v2

=

rýchlosť na konci brzdenia,

vmax

=

maximálna rýchlosť vozidla,

n

=

počet použití brzdy,

Δt

=

trvanie brzdného cyklu: čas, ktorý uplynie medzi začiatkom stlačenia brzdy a začiatkom nasledujúceho stlačenia brzdy.

| 1.5.1.2. | Ak charakteristiky vozidla neumožňujú rešpektovať trvanie predpísané pre Δt, trvanie môže byť dlhšie; v každom prípade musí byť k dispozícii, okrem času potrebného na brzdenie a zrýchlenie vozidla, doba 10 sekúnd v každom cykle na stabilizáciu rýchlosti v1. |
| --- | --- |

1.5.1.2.

Ak charakteristiky vozidla neumožňujú rešpektovať trvanie predpísané pre Δt, trvanie môže byť dlhšie; v každom prípade musí byť k dispozícii, okrem času potrebného na brzdenie a zrýchlenie vozidla, doba 10 sekúnd v každom cykle na stabilizáciu rýchlosti v1.

| 1.5.1.3. | Pri týchto skúškach musí byť sila pôsobiaca na ovládanie nastavená tak, aby sa pri prvom použití brzdy dosiahlo stredné plne rozvinuté spomalenie 3 m/s2. Táto sila musí zostať konštantná pri všetkých nasledujúcich použitiach brzdy. |
| --- | --- |

1.5.1.3.

Pri týchto skúškach musí byť sila pôsobiaca na ovládanie nastavená tak, aby sa pri prvom použití brzdy dosiahlo stredné plne rozvinuté spomalenie 3 m/s2. Táto sila musí zostať konštantná pri všetkých nasledujúcich použitiach brzdy.

| 1.5.1.4. | Počas použití brzdy musí byť zaradený najvyšší prevodový stupeň (s výnimkou rýchlobehu atď.). |
| --- | --- |

1.5.1.4.

Počas použití brzdy musí byť zaradený najvyšší prevodový stupeň (s výnimkou rýchlobehu atď.).

| 1.5.1.5. | Pri rozbiehaní po zabrzdení musí byť prevodovka použitá tak, aby sa dosiahla rýchlosť v1 v najkratšom možnom čase (maximálne zrýchlenie, ktoré umožňuje motor a prevodovka). |
| --- | --- |

1.5.1.5.

Pri rozbiehaní po zabrzdení musí byť prevodovka použitá tak, aby sa dosiahla rýchlosť v1 v najkratšom možnom čase (maximálne zrýchlenie, ktoré umožňuje motor a prevodovka).

| 1.5.1.6. | V prípade vozidiel, ktoré nie sú schopné samostatne realizovať cykly ohrievania bŕzd sa skúšky vykonajú dosiahnutím predpísanej rýchlosti pred prvým použitím bŕzd a potom využitím maximálneho zrýchlenia vozidla na opätovné dosiahnutie rýchlosti a postupným brzdením z dosiahnutej rýchlosti na konci každého cyklu s dobou trvania udanou pre príslušnú kategóriu vozidla v bode 1.5.1.1. |
| --- | --- |

1.5.1.6.

V prípade vozidiel, ktoré nie sú schopné samostatne realizovať cykly ohrievania bŕzd sa skúšky vykonajú dosiahnutím predpísanej rýchlosti pred prvým použitím bŕzd a potom využitím maximálneho zrýchlenia vozidla na opätovné dosiahnutie rýchlosti a postupným brzdením z dosiahnutej rýchlosti na konci každého cyklu s dobou trvania udanou pre príslušnú kategóriu vozidla v bode 1.5.1.1.

| 1.5.1.7. | V prípade vozidiel vybavených zariadeniami na automatické nastavovanie bŕzd sa pred skúškou typu I musí nastavenie vykonať podľa nasledujúcich postupov:






  1.5.1.7.1. | V prípade vozidiel vybavených vzduchovými brzdami musí byť nastavenie bŕzd také, aby mohlo fungovať zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd. Na tento účel sa zdvih aktivátora nastaví na:
  so ≥ 1,1 × sre-adjust

  (horný limit nesmie presiahnuť hodnotu odporúčanú výrobcom),
  kde:






  sre-adjust | je nastavovací zdvih podľa špecifikácie výrobcu zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd, t. j. zdvih, pri ktorom sa začína znovu nastavovať prevádzková vzdialenosť s tlakom aktivátora 15 % prevádzkového tlaku brzdového systému, no minimálne 100 kPa. |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.1.7.

V prípade vozidiel vybavených zariadeniami na automatické nastavovanie bŕzd sa pred skúškou typu I musí nastavenie vykonať podľa nasledujúcich postupov:

1.5.1.7.1.

V prípade vozidiel vybavených vzduchovými brzdami musí byť nastavenie bŕzd také, aby mohlo fungovať zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd. Na tento účel sa zdvih aktivátora nastaví na:

so ≥ 1,1 × sre-adjust

(horný limit nesmie presiahnuť hodnotu odporúčanú výrobcom),

kde:

sre-adjust

je nastavovací zdvih podľa špecifikácie výrobcu zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd, t. j. zdvih, pri ktorom sa začína znovu nastavovať prevádzková vzdialenosť s tlakom aktivátora 15 % prevádzkového tlaku brzdového systému, no minimálne 100 kPa.

Ak nie je po dohode s technickou službou praktické merať zdvih aktivátora, počiatočné nastavenie sa musí dohodnúť s technickou službou.

Za vyššie uvedených podmienok sa na brzdu pôsobí tlakom aktivátora 30 % prevádzkového tlaku brzdového systému, ale minimálne 200 kPa, 50 krát za sebou. Za tým nasleduje jedno použitie brzdy s tlakom aktivátora ≥ 650 kPa.

| 1.5.1.7.2. | V prípade vozidiel vybavených hydraulickými kotúčovými brzdami nie sú potrebné žiadne požiadavky na nastavenie. |
| --- | --- |

1.5.1.7.2.

V prípade vozidiel vybavených hydraulickými kotúčovými brzdami nie sú potrebné žiadne požiadavky na nastavenie.

| 1.5.1.7.3. | V prípade vozidiel vybavených hydraulickými bubnovými brzdami nastavenie bŕzd špecifikuje výrobca. |
| --- | --- |

1.5.1.7.3.

V prípade vozidiel vybavených hydraulickými bubnovými brzdami nastavenie bŕzd špecifikuje výrobca.

| 1.5.1.8. | V prípade vozidiel vybavených elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie B, musí byť stav batérií vozidla na začiatku skúšky taký, aby podiel brzdnej sily elektrického regeneratívneho brzdového systému nepresiahol minimálnu úroveň zaručenú konštrukciou systému.
  Táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak sú batérie v jednom zo stavov nabitia uvedených vo štvrtej vete bodu 1.4.1.2.2. |
| --- | --- |

1.5.1.8.

V prípade vozidiel vybavených elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie B, musí byť stav batérií vozidla na začiatku skúšky taký, aby podiel brzdnej sily elektrického regeneratívneho brzdového systému nepresiahol minimálnu úroveň zaručenú konštrukciou systému.

Táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak sú batérie v jednom zo stavov nabitia uvedených vo štvrtej vete bodu 1.4.1.2.2.

1.5.2.   S priebežným brzdením

| 1.5.2.1. | Prevádzkové brzdy prípojných vozidiel kategórií O2 a O3 sa skúšajú tak, že pri naloženom vozidle musí byť energia pohlcovaná v brzdách ekvivalentná energii, aká vzniká za rovnaký čas v prípade naloženého vozidla pohybujúceho sa stálou rýchlosťou 40 km/h na klesaní 7 % na vzdialenosť 1,7 km. |
| --- | --- |

1.5.2.1.

Prevádzkové brzdy prípojných vozidiel kategórií O2 a O3 sa skúšajú tak, že pri naloženom vozidle musí byť energia pohlcovaná v brzdách ekvivalentná energii, aká vzniká za rovnaký čas v prípade naloženého vozidla pohybujúceho sa stálou rýchlosťou 40 km/h na klesaní 7 % na vzdialenosť 1,7 km.

| 1.5.2.2. | Skúška sa môže vykonať na rovnej vozovke, pričom prípojné vozidlo je ťahané ťažným vozidlom; počas skúšky musí byť sila pôsobiaca na ovládanie nastavená tak, aby udržiavala konštantný odpor prípojného vozidla (7 % maximálneho celkového statického zaťaženia náprav prípojného vozidla). Ak nie je k dispozícii dostatočný výkon na ťahanie prípojného vozidla, môže byť skúška vykonaná pri nižšej rýchlosti, ale na väčšiu vzdialenosť podľa tejto tabuľky:






  Rýchlosť (km/h) | Vzdialenosť (v metroch) |
| --- | --- | --- |
| 40 | 1 700 |
| 30 | 1 950 |
| 20 | 2 500 |
| 15 | 3 100 |

1.5.2.2.

Skúška sa môže vykonať na rovnej vozovke, pričom prípojné vozidlo je ťahané ťažným vozidlom; počas skúšky musí byť sila pôsobiaca na ovládanie nastavená tak, aby udržiavala konštantný odpor prípojného vozidla (7 % maximálneho celkového statického zaťaženia náprav prípojného vozidla). Ak nie je k dispozícii dostatočný výkon na ťahanie prípojného vozidla, môže byť skúška vykonaná pri nižšej rýchlosti, ale na väčšiu vzdialenosť podľa tejto tabuľky:

Rýchlosť (km/h)

Vzdialenosť (v metroch)

40

1 700

30

1 950

20

2 500

15

3 100

| 1.5.2.3. | V prípade prípojných vozidiel vybavených zariadeniami na automatické nastavovanie bŕzd sa pred skúškou typu I predpísanou vyššie musí nastavenie vykonať podľa postupu stanoveného v bode 1.7.1.1 tejto prílohy. |
| --- | --- |

1.5.2.3.

V prípade prípojných vozidiel vybavených zariadeniami na automatické nastavovanie bŕzd sa pred skúškou typu I predpísanou vyššie musí nastavenie vykonať podľa postupu stanoveného v bode 1.7.1.1 tejto prílohy.

1.5.3.   Účinnosť s ohriatymi brzdami

| 1.5.3.1. | Na konci skúšky typu I (skúška opísaná v bode 1.5.1 alebo skúška opísaná v bode 1.5.2 tejto prílohy) sa účinnosť s ohriatymi brzdami prevádzkového brzdového systému meria pri tých istých podmienkach (a najmä pri konštantnej ovládacej sile, ktorá nie je väčšia než stredná skutočne použitá sila) ako pri skúške typu 0 s vypnutým motorom (teplotné podmienky môžu byť odlišné).






  1.5.3.1.1. | Pri motorových vozidlách takáto účinnosť nesmie byť menšia ako 80 % účinnosti predpísanej pre príslušnú kategóriu, ale nesmie byť menšia ako 60 % číselnej hodnoty zaznamenanej pri skúške typu 0 s vypnutým motorom. |
| --- | --- | --- |

1.5.3.1.

Na konci skúšky typu I (skúška opísaná v bode 1.5.1 alebo skúška opísaná v bode 1.5.2 tejto prílohy) sa účinnosť s ohriatymi brzdami prevádzkového brzdového systému meria pri tých istých podmienkach (a najmä pri konštantnej ovládacej sile, ktorá nie je väčšia než stredná skutočne použitá sila) ako pri skúške typu 0 s vypnutým motorom (teplotné podmienky môžu byť odlišné).

1.5.3.1.1.

Pri motorových vozidlách takáto účinnosť nesmie byť menšia ako 80 % účinnosti predpísanej pre príslušnú kategóriu, ale nesmie byť menšia ako 60 % číselnej hodnoty zaznamenanej pri skúške typu 0 s vypnutým motorom.

| 1.5.3.1.2. | V prípade vozidiel vybavených elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie A počas použitia bŕzd musí byť postupne zaradený najvyšší prevodový stupeň a nesmie sa použiť samostatné elektrické ovládanie regeneratívneho brzdového systému, ak existuje. |
| --- | --- |

1.5.3.1.2.

V prípade vozidiel vybavených elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie A počas použitia bŕzd musí byť postupne zaradený najvyšší prevodový stupeň a nesmie sa použiť samostatné elektrické ovládanie regeneratívneho brzdového systému, ak existuje.

| 1.5.3.1.3. | V prípade vozidiel vybavených elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie B s vykonanými cyklami ohrievania podľa bodu 1.5.1.6 tejto prílohy sa vykoná skúška účinnosti s ohriatymi brzdami pri maximálnej rýchlosti, ktorú môže vozidlo dosiahnuť na konci cyklu ohrievania bŕzd, ak sa nemôže dosiahnuť rýchlosť predpísaná v bode 1.4.2 tejto prílohy.
  Pre porovnanie skúška typu 0 so studenými brzdami sa opakuje z tejto istej rýchlosti a s podobným podielom elektrického regeneratívneho brzdenia nastaveným zodpovedajúcim stavom nabitia batérie, ktorý bol k dispozícii počas skúšky s ohriatymi brzdami.
  Opätovné kondicionovanie obložení pred skúškou je povolené na porovnanie tejto druhej účinnosti pri skúške typu 0 so studenými brzdami s účinnosťou dosiahnutou pri skúške s ohriatymi brzdami podľa kritérií uvedených v bodoch 1.5.3.1.1 a 1.5.3.2 tejto prílohy. |
| --- | --- |

1.5.3.1.3.

V prípade vozidiel vybavených elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie B s vykonanými cyklami ohrievania podľa bodu 1.5.1.6 tejto prílohy sa vykoná skúška účinnosti s ohriatymi brzdami pri maximálnej rýchlosti, ktorú môže vozidlo dosiahnuť na konci cyklu ohrievania bŕzd, ak sa nemôže dosiahnuť rýchlosť predpísaná v bode 1.4.2 tejto prílohy.

Pre porovnanie skúška typu 0 so studenými brzdami sa opakuje z tejto istej rýchlosti a s podobným podielom elektrického regeneratívneho brzdenia nastaveným zodpovedajúcim stavom nabitia batérie, ktorý bol k dispozícii počas skúšky s ohriatymi brzdami.

Opätovné kondicionovanie obložení pred skúškou je povolené na porovnanie tejto druhej účinnosti pri skúške typu 0 so studenými brzdami s účinnosťou dosiahnutou pri skúške s ohriatymi brzdami podľa kritérií uvedených v bodoch 1.5.3.1.1 a 1.5.3.2 tejto prílohy.

| 1.5.3.1.4. | V prípade prípojných vozidiel brzdná sila na obvode kolies skúšaných pri rýchlosti 40 km/h nesmie však byť menšia ako 36 % maximálneho stacionárneho zaťaženia kolies ani menšia ako 60 % číselnej hodnoty zaznamenanej pri skúške typu 0 pri tej istej rýchlosti. |
| --- | --- |

1.5.3.1.4.

V prípade prípojných vozidiel brzdná sila na obvode kolies skúšaných pri rýchlosti 40 km/h nesmie však byť menšia ako 36 % maximálneho stacionárneho zaťaženia kolies ani menšia ako 60 % číselnej hodnoty zaznamenanej pri skúške typu 0 pri tej istej rýchlosti.

| 1.5.3.2. | V prípade motorového vozidla, ktoré spĺňa požiadavku 60 % účinnosti podľa bodu 1.5.3.1, ale ktoré nespĺňa požiadavku 80 % účinnosti podľa bodu 1.5.3.1, môže sa vykonať ďalšia skúška účinnosti s ohriatymi brzdami, pričom sa použije ovládacia sila, ktorá nepresahuje hodnotu uvedenú v bode 2 prílohy pre príslušnú kategóriu vozidiel. Výsledky oboch skúšok sa uvedú v protokole. |
| --- | --- |

1.5.3.2.

V prípade motorového vozidla, ktoré spĺňa požiadavku 60 % účinnosti podľa bodu 1.5.3.1, ale ktoré nespĺňa požiadavku 80 % účinnosti podľa bodu 1.5.3.1, môže sa vykonať ďalšia skúška účinnosti s ohriatymi brzdami, pričom sa použije ovládacia sila, ktorá nepresahuje hodnotu uvedenú v bode 2 prílohy pre príslušnú kategóriu vozidiel. Výsledky oboch skúšok sa uvedú v protokole.

1.5.4.   Skúška normálnej prevádzky

V prípade motorových vozidiel vybavených zariadením na automatické nastavovanie bŕzd sa brzdy po dokončení skúšok vymedzených v bode 1.5.3 môžu ochladiť na teplotu predstavujúcu studenú brzdu (t. j. ≤ 100 °C) a overí sa, či je vozidlo schopné normálnej prevádzky splnením jednej z nasledujúcich podmienok:

| a) | kolesá sa voľne otáčajú (t. j. môžu sa dať otáčať rukou); |
| --- | --- |

a)

kolesá sa voľne otáčajú (t. j. môžu sa dať otáčať rukou);

| b) | zabezpečí sa, aby v prípade, že sa vozidlo pohybuje konštantnou rýchlosťou v = 60 km/h s uvoľnenými brzdami, asymptotické teploty nepresiahli zvýšenie teploty bubnov/kotúčov o 80 °C, potom sa zvyškové brzdové momenty považujú za prijateľné. |
| --- | --- |

b)

zabezpečí sa, aby v prípade, že sa vozidlo pohybuje konštantnou rýchlosťou v = 60 km/h s uvoľnenými brzdami, asymptotické teploty nepresiahli zvýšenie teploty bubnov/kotúčov o 80 °C, potom sa zvyškové brzdové momenty považujú za prijateľné.

1.6.   Skúška typu II (skúška správania sa vozidla pri klesaní)

| 1.6.1. | Naložené motorové vozidlá sa skúšajú tak, aby energia pohlcovaná v brzdách bola ekvivalentná energii, aká vzniká za rovnaký čas pri naloženom vozidle pohybujúcom sa priemernou rýchlosťou 30 km/h na 6 percentnom klesaní na vzdialenosť 6 km so zaradeným primeraným prevodovým stupňom a s použitím odľahčovacieho brzdového systému, pokiaľ je ním vozidlo vybavené. Zaradený prevodový stupeň musí byť zvolený tak, aby otáčky motora (min-1) nepresiahli maximálnu hodnotu predpísanú výrobcom. |
| --- | --- |

1.6.1.

Naložené motorové vozidlá sa skúšajú tak, aby energia pohlcovaná v brzdách bola ekvivalentná energii, aká vzniká za rovnaký čas pri naloženom vozidle pohybujúcom sa priemernou rýchlosťou 30 km/h na 6 percentnom klesaní na vzdialenosť 6 km so zaradeným primeraným prevodovým stupňom a s použitím odľahčovacieho brzdového systému, pokiaľ je ním vozidlo vybavené. Zaradený prevodový stupeň musí byť zvolený tak, aby otáčky motora (min-1) nepresiahli maximálnu hodnotu predpísanú výrobcom.

| 1.6.2. | Pre vozidlá, v prípade ktorých je energia absorbovaná iba brzdením samotného motora, sa pripúšťa tolerancia priemernej rýchlosti 5 km/h a musí byť zaradený prevodový stupeň, ktorý dovoľuje stabilizovať rýchlosť na hodnotu najbližšiu k 30 km/h na 6 percentnom klesaní. Ak sa stanovenie účinnosti brzdenia samotného motora vykonáva meraním spomalenia, stačí, aby namerané stredné spomalenie bolo minimálne 0,5 m/s2. |
| --- | --- |

1.6.2.

Pre vozidlá, v prípade ktorých je energia absorbovaná iba brzdením samotného motora, sa pripúšťa tolerancia priemernej rýchlosti 5 km/h a musí byť zaradený prevodový stupeň, ktorý dovoľuje stabilizovať rýchlosť na hodnotu najbližšiu k 30 km/h na 6 percentnom klesaní. Ak sa stanovenie účinnosti brzdenia samotného motora vykonáva meraním spomalenia, stačí, aby namerané stredné spomalenie bolo minimálne 0,5 m/s2.

| 1.6.3. | Na konci skúšky sa zmeria účinnosť s ohriatymi brzdami prevádzkového brzdového systému za tých istých podmienok ako pri skúške typu 0 s vypnutým motorom (teplotné podmienky môžu byť odlišné). Táto účinnosť s ohriatymi brzdami použitím ovládacej sily nepresahujúcej 70 daN musí byť taká, aby brzdná dráha nepresiahla nasledujúce hodnoty a stredné plne rozvinuté spomalenie nebolo menšie ako nasledujúce hodnoty:






  kategória M3 | 0,15 v + (1,33 v2/130) (druhý člen výrazu zodpovedá strednému plne rozvinutému spomaleniu dm = 3,75 m/s2), |
| --- | --- | --- |
| kategória N3 | 0,15 v + (1,33 v2/115) (druhý člen výrazu zodpovedá strednému plne rozvinutému spomaleniu dm = 3,3 m/s2). |

1.6.3.

Na konci skúšky sa zmeria účinnosť s ohriatymi brzdami prevádzkového brzdového systému za tých istých podmienok ako pri skúške typu 0 s vypnutým motorom (teplotné podmienky môžu byť odlišné). Táto účinnosť s ohriatymi brzdami použitím ovládacej sily nepresahujúcej 70 daN musí byť taká, aby brzdná dráha nepresiahla nasledujúce hodnoty a stredné plne rozvinuté spomalenie nebolo menšie ako nasledujúce hodnoty:

kategória M3

0,15 v + (1,33 v2/130) (druhý člen výrazu zodpovedá strednému plne rozvinutému spomaleniu dm = 3,75 m/s2),

kategória N3

0,15 v + (1,33 v2/115) (druhý člen výrazu zodpovedá strednému plne rozvinutému spomaleniu dm = 3,3 m/s2).

| 1.6.4. | Vozidlá uvedené v bodoch 1.8.1.1, 1.8.1.2 a 1.8.1.3 musia splniť skúšku typu IIA opísanú v bode 1.8 namiesto skúšky typu II. |
| --- | --- |

1.6.4.

Vozidlá uvedené v bodoch 1.8.1.1, 1.8.1.2 a 1.8.1.3 musia splniť skúšku typu IIA opísanú v bode 1.8 namiesto skúšky typu II.

1.7.   Skúška typu III (skúška slabnutia účinnosti bŕzd pre vozidlá kategórie O4)

1.7.1.   Skúška na dráhe

| 1.7.1.1. | Nastavenie bŕzd sa pred skúškou typu III vykonáva podľa príslušných nasledujúcich postupov:






  1.7.1.1.1. | V prípade prípojných vozidiel vybavených vzduchovými brzdami musí byť nastavenie bŕzd také, aby umožňovalo fungovanie zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd. Na tento účel musí byť zdvih aktivátora nastavený na s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (horný limit nesmie prekročiť hodnotu odporúčanú výrobcom):
  kde:
  sre-adjust je nastavovací zdvih podľa špecifikácie výrobcu zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd, t. j. zdvih, pri ktorom sa začína znovu nastavovať prevádzková vzdialenosť brzdy s tlakom aktivátora 100 kPa.
  Ak nie je po dohode s technickou službou praktické merať zdvih aktivátora, počiatočné nastavenie sa musí dohodnúť s technickou službou.
  Za vyššie uvedených podmienok sa na brzdu pôsobí tlakom aktivátora 200 kPa, 50 krát za sebou. Za tým nasleduje jedno použitie brzdy s tlakom aktivátora ≥ 650 kPa. |
| --- | --- | --- |

1.7.1.1.

Nastavenie bŕzd sa pred skúškou typu III vykonáva podľa príslušných nasledujúcich postupov:

1.7.1.1.1.

V prípade prípojných vozidiel vybavených vzduchovými brzdami musí byť nastavenie bŕzd také, aby umožňovalo fungovanie zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd. Na tento účel musí byť zdvih aktivátora nastavený na s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (horný limit nesmie prekročiť hodnotu odporúčanú výrobcom):

kde:

sre-adjust je nastavovací zdvih podľa špecifikácie výrobcu zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd, t. j. zdvih, pri ktorom sa začína znovu nastavovať prevádzková vzdialenosť brzdy s tlakom aktivátora 100 kPa.

Ak nie je po dohode s technickou službou praktické merať zdvih aktivátora, počiatočné nastavenie sa musí dohodnúť s technickou službou.

Za vyššie uvedených podmienok sa na brzdu pôsobí tlakom aktivátora 200 kPa, 50 krát za sebou. Za tým nasleduje jedno použitie brzdy s tlakom aktivátora ≥ 650 kPa.

| 1.7.1.1.2. | V prípade prípojných vozidiel s hydraulickými kotúčovými brzdami nie sú potrebné žiadne požiadavky na nastavenie. |
| --- | --- |

1.7.1.1.2.

V prípade prípojných vozidiel s hydraulickými kotúčovými brzdami nie sú potrebné žiadne požiadavky na nastavenie.

| 1.7.1.1.3. | V prípade vozidiel s hydraulickými bubnovými brzdami nastavenie bŕzd špecifikuje výrobca. |
| --- | --- |

1.7.1.1.3.

V prípade vozidiel s hydraulickými bubnovými brzdami nastavenie bŕzd špecifikuje výrobca.

| 1.7.1.2. | Pre skúšku na vozovke musia byť splnené nasledujúce podmienky:






  Počet zabrzdení | 20 |
| --- | --- | --- |
| Trvanie brzdného cyklu | 60 s |
| Počiatočná rýchlosť na začiatku brzdenia | 60 km/h |
| Zabrzdenia | Pri týchto skúškach musí byť sila pôsobiaca na ovládanie nastavená tak, aby sa dosiahlo stredné plne rozvinuté spomalenie 3 m/s2 vo vzťahu k hmotnosti prípojného vozidla PR pri prvom zabrzdení;táto sila musí zostať konštantná pri všetkých nasledujúcich zabrzdeniach. |

1.7.1.2.

Pre skúšku na vozovke musia byť splnené nasledujúce podmienky:

Počet zabrzdení

20

Trvanie brzdného cyklu

60 s

Počiatočná rýchlosť na začiatku brzdenia

60 km/h

Zabrzdenia

Pri týchto skúškach musí byť sila pôsobiaca na ovládanie nastavená tak, aby sa dosiahlo stredné plne rozvinuté spomalenie 3 m/s2 vo vzťahu k hmotnosti prípojného vozidla PR pri prvom zabrzdení;táto sila musí zostať konštantná pri všetkých nasledujúcich zabrzdeniach.

Pomerné brzdné spomalenie prípojného vozidla sa vypočíta podľa vzorca uvedeného v bode 1.4.4.3 tejto prílohy:

Formula

Rýchlosť na konci brzdenia (príloha 11 dodatok 2 bod 3.1.5):

Formula

kde:

| zR | – | pomerné brzdné spomalenie prípojného vozidla, |
| --- | --- | --- |
| zR+M | – | pomerné brzdné spomalenie jazdnej súpravy (motorové vozidlo a prípojné vozidlo), |
| R | – | hodnota valivého odporu = 0,01, |
| PM | – | celková normálová statická reakcia medzi povrchom vozovky a kolesami ťažného vozidla pre prípojné vozidlo (kg), |
| PR | – | celková normálová statická reakcia medzi povrchom vozovky a kolesami prípojného vozidla (kg), |
| P1 | – | časť hmotnosti prípojného vozidla nesená nebrzdenou(-ými) nápravou(-ami) (kg), |
| P2 | – | časť hmotnosti prípojného vozidla nesená brzdenou(-ými) nápravou(-ami) (kg), |
| v1 | – | počiatočná rýchlosť (km/h), |
| v2 | – | konečná rýchlosť (km/h) . |

zR

–

pomerné brzdné spomalenie prípojného vozidla,

zR+M

–

pomerné brzdné spomalenie jazdnej súpravy (motorové vozidlo a prípojné vozidlo),

R

–

hodnota valivého odporu = 0,01,

PM

–

celková normálová statická reakcia medzi povrchom vozovky a kolesami ťažného vozidla pre prípojné vozidlo (kg),

PR

–

celková normálová statická reakcia medzi povrchom vozovky a kolesami prípojného vozidla (kg),

P1

–

časť hmotnosti prípojného vozidla nesená nebrzdenou(-ými) nápravou(-ami) (kg),

P2

–

časť hmotnosti prípojného vozidla nesená brzdenou(-ými) nápravou(-ami) (kg),

v1

–

počiatočná rýchlosť (km/h),

v2

–

konečná rýchlosť (km/h) .

1.7.2.   Účinnosť s ohriatymi brzdami

Na konci skúšky podľa bodu 1.7.1 sa musí účinnosť s ohriatymi brzdami prevádzkového brzdového systému odmerať za rovnaných podmienok ako pri skúške typu 0, avšak s rozdielnymi teplotnými podmienkami a počiatočnou rýchlosťou 60 km/h. Brzdná sila zahriatych bŕzd na obvode kolies potom nesmie byť menšia ako 40 % hodnoty maximálneho stacionárneho zaťaženia kolesa a menšia ako 60 % číselnej hodnoty zaznamenanej pri skúške typu 0 pri rovnakej rýchlosti.

1.7.3.   Skúška normálnej prevádzky

Po dokončení skúšok vymedzených v bode 1.7.2 sa môžu brzdy ochladiť na teplotu predstavujúcu studenú brzdu (t. j. ≤ 100 °C) a overí sa, či je vozidlo schopné normálnej prevádzky splnením jednej z nasledujúcich podmienok:

| a) | kolesá sa voľne otáčajú (t. j. môžu sa dať otáčať rukou); |
| --- | --- |

a)

kolesá sa voľne otáčajú (t. j. môžu sa dať otáčať rukou);

| b) | zabezpečí sa, aby v prípade, že sa vozidlo pohybuje konštantnou rýchlosťou v = 60 km/h s uvoľnenými brzdami, asymptotické teploty nepresiahli zvýšenie teploty bubnov/kotúčov o 80 °C, potom sa zvyškové brzdové momenty považujú za prijateľné. |
| --- | --- |

b)

zabezpečí sa, aby v prípade, že sa vozidlo pohybuje konštantnou rýchlosťou v = 60 km/h s uvoľnenými brzdami, asymptotické teploty nepresiahli zvýšenie teploty bubnov/kotúčov o 80 °C, potom sa zvyškové brzdové momenty považujú za prijateľné.

1.8.   Skúška typu IIA (účinnosť odľahčovacieho brzdenia)

1.8.1.   Skúške typu IIA podliehajú vozidlá nasledujúcich kategórií:

| 1.8.1.1. | Vozidlá kategórie M3 patriace do triedy II, III alebo B vymedzenej v Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3) v prílohe 7. |
| --- | --- |

1.8.1.1.

Vozidlá kategórie M3 patriace do triedy II, III alebo B vymedzenej v Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3) v prílohe 7.

| 1.8.1.2. | Vozidlá kategórie N3 povolené na ťahanie prípojného vozidla kategórie O4. Ak maximálna hmotnosť prekročí 26 ton, je skúšobná hmotnosť obmedzená na 26 ton alebo v prípade, ak hmotnosť nenaloženého vozidla prekročí 26 ton, táto hmotnosť sa vezme do úvahy pri výpočte. |
| --- | --- |

1.8.1.2.

Vozidlá kategórie N3 povolené na ťahanie prípojného vozidla kategórie O4. Ak maximálna hmotnosť prekročí 26 ton, je skúšobná hmotnosť obmedzená na 26 ton alebo v prípade, ak hmotnosť nenaloženého vozidla prekročí 26 ton, táto hmotnosť sa vezme do úvahy pri výpočte.

| 1.8.1.3. | Určité vozidlá podliehajúce ADR (pozri prílohu 5). |
| --- | --- |

1.8.1.3.

Určité vozidlá podliehajúce ADR (pozri prílohu 5).

1.8.2.   Skúšobné podmienky a požiadavky na účinnosť

| 1.8.2.1. | Účinnosť odľahčovacieho brzdového systému sa skúša pri maximálnej hmotnosti vozidla alebo jazdnej súpravy. |
| --- | --- |

1.8.2.1.

Účinnosť odľahčovacieho brzdového systému sa skúša pri maximálnej hmotnosti vozidla alebo jazdnej súpravy.

| 1.8.2.2. | Naložené vozidlá sa skúšajú tak, aby sa pohlcovala tá istá energia, aká je zaznamenaná za rovnaký čas v prípade naloženého vozidla pohybujúceho sa priemernou rýchlosťou 30 km/h na 7 % klesaní na vzdialenosť 6 km. Počas skúšky nie je použitý prevádzkový, sekundárny a parkovací brzdový systém. Zaradený prevodový stupeň musí byť zvolený tak, aby otáčky motora nepresiahli maximálnu hodnotu predpísanú výrobcom. Môže sa použiť integrovaný odľahčovací bzrdový systém za predpokladu, že je vhodne sfázovaný tak, aby prevádzkový brzdový systém nebol v činnosti; toto sa môže overiť kontrolou, či tieto brzdy zostávajú studené podľa bodu 1.4.1.1 tejto prílohy. |
| --- | --- |

1.8.2.2.

Naložené vozidlá sa skúšajú tak, aby sa pohlcovala tá istá energia, aká je zaznamenaná za rovnaký čas v prípade naloženého vozidla pohybujúceho sa priemernou rýchlosťou 30 km/h na 7 % klesaní na vzdialenosť 6 km. Počas skúšky nie je použitý prevádzkový, sekundárny a parkovací brzdový systém. Zaradený prevodový stupeň musí byť zvolený tak, aby otáčky motora nepresiahli maximálnu hodnotu predpísanú výrobcom. Môže sa použiť integrovaný odľahčovací bzrdový systém za predpokladu, že je vhodne sfázovaný tak, aby prevádzkový brzdový systém nebol v činnosti; toto sa môže overiť kontrolou, či tieto brzdy zostávajú studené podľa bodu 1.4.1.1 tejto prílohy.

| 1.8.2.3. | Pre vozidlá, v prípade ktorých je energia absorbovaná iba brzdením samotného motora, sa pripúšťa tolerancia priemernej rýchlosti 5 km/h a musí byť zaradený prevodový stupeň, ktorý dovoľuje stabilizovať rýchlosť na hodnotu najbližšiu k 30 km/h na 6 % klesaní. Ak sa stanovenie účinnosti brzdenia samotného motora vykonáva meraním spomalenia, stačí, aby namerané stredné spomalenie bolo minimálne 0,6 m/s2. |
| --- | --- |

1.8.2.3.

Pre vozidlá, v prípade ktorých je energia absorbovaná iba brzdením samotného motora, sa pripúšťa tolerancia priemernej rýchlosti 5 km/h a musí byť zaradený prevodový stupeň, ktorý dovoľuje stabilizovať rýchlosť na hodnotu najbližšiu k 30 km/h na 6 % klesaní. Ak sa stanovenie účinnosti brzdenia samotného motora vykonáva meraním spomalenia, stačí, aby namerané stredné spomalenie bolo minimálne 0,6 m/s2.

2.   ÚČINNOSŤ BRZDOVÝCH SYSTÉMOV VOZIDIEL KATEGÓRIÍ M2, M3 A N

2.1.   Prevádzkový brzdový systém

| 2.1.1. | Prevádzkové brzdy vozidiel kategórií M2, M3 a N sa skúšajú za podmienok uvedených v nasledujúcej tabuľke: | Kategória | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Typ skúšky | 0-I | 0-I-II alebo IIA | 0-I | 0-I | 0-I-II |
| Skúška typu 0 s vypnutým motorom | v | 60 km/h | 60 km/h | 80 km/h | 60 km/h | 60 km/h |
| s ≤ | |
| dm ≥ | 50 m/s2 |
| Skúška typu 0 so zapnutým motorom | v = 0,80 vmax ale nepresahujúca | 100 km/h | 90 km/h | 120 km/h | 100 km/h | 90 km/h |
| s ≤ | |
| dm ≥ | 4,0 m/s2 |
| | F ≤ | 70 daN |

2.1.1.

Prevádzkové brzdy vozidiel kategórií M2, M3 a N sa skúšajú za podmienok uvedených v nasledujúcej tabuľke:

Kategória

M2

M3

N1

N2

N3

Typ skúšky

0-I

0-I-II alebo IIA

0-I

0-I

0-I-II

Skúška typu 0 s vypnutým motorom

v

60 km/h

60 km/h

80 km/h

60 km/h

60 km/h

s ≤

Formula

dm ≥

50 m/s2

Skúška typu 0 so zapnutým motorom

v = 0,80 vmax ale nepresahujúca

100 km/h

90 km/h

120 km/h

100 km/h

90 km/h

s ≤

Formula

dm ≥

4,0 m/s2

F ≤

70 daN

kde:

| v | = | predpísaná skúšobná rýchlosť v km/h, |
| --- | --- | --- |
| s | = | brzdná dráha v metroch, |
| dm | = | stredné plne rozvinuté spomalenie v m/s2, |
| F | = | sila pôsobiaca na nožný ovládač v daN, |
| vmax | = | maximálna rýchlosť vozidla v km/h. |

v

=

predpísaná skúšobná rýchlosť v km/h,

s

=

brzdná dráha v metroch,

dm

=

stredné plne rozvinuté spomalenie v m/s2,

F

=

sila pôsobiaca na nožný ovládač v daN,

vmax

=

maximálna rýchlosť vozidla v km/h.

| 2.1.2. | V prípade motorového vozidla povoleného na ťahanie nebrzdeného prívesu sa musí dosiahnuť minimálna účinnosť predpísaná pre príslušnú kategóriu motorového vozidla (pri skúške typu 0 s vypnutým motorom) s nebrzdeným prípojným vozidlom pripojeným k motorovému vozidlu a s nebrzdeným prípojným vozidlom naloženým na svoju maximálnu hmotnosť udanú výrobcom motorového vozidla.
  Účinnosť jazdnej súpravy sa overí výpočtom z maximálnej účinnosti bŕzd, ktorá sa skutočne dosiahla so samotným motorovým vozidlom (naloženým) pri skúške typu 0 s vypnutým motorom s použitím nasledujúcej rovnice (nevyžadujú sa žiadne praktické skúšky s pripojeným nebrzdeným prípojným vozidlom):



  kde:







  dM+R | = | vypočítané stredné plne rozvinuté spomalenie motorového vozidla s pripojeným nebrzdeným prípojným vozidlom v m/s2, |
| --- | --- | --- | --- |
| dM | = | maximálne stredné plne rozvinuté spomalenie samotného motorového vozidla dosiahnuté pri skúške typu 0 s vypnutým motorom v m/s2, |
| PM | = | hmotnosť motorového vozidla (naloženého), |
| PR | = | maximálna hmotnosť nebrzdeného prípojného vozidla, ktoré je možné pripojiť podľa uvedenia výrobcu motorového vozidla. |

2.1.2.

V prípade motorového vozidla povoleného na ťahanie nebrzdeného prívesu sa musí dosiahnuť minimálna účinnosť predpísaná pre príslušnú kategóriu motorového vozidla (pri skúške typu 0 s vypnutým motorom) s nebrzdeným prípojným vozidlom pripojeným k motorovému vozidlu a s nebrzdeným prípojným vozidlom naloženým na svoju maximálnu hmotnosť udanú výrobcom motorového vozidla.

Účinnosť jazdnej súpravy sa overí výpočtom z maximálnej účinnosti bŕzd, ktorá sa skutočne dosiahla so samotným motorovým vozidlom (naloženým) pri skúške typu 0 s vypnutým motorom s použitím nasledujúcej rovnice (nevyžadujú sa žiadne praktické skúšky s pripojeným nebrzdeným prípojným vozidlom):

Formula

kde:

dM+R

=

vypočítané stredné plne rozvinuté spomalenie motorového vozidla s pripojeným nebrzdeným prípojným vozidlom v m/s2,

dM

=

maximálne stredné plne rozvinuté spomalenie samotného motorového vozidla dosiahnuté pri skúške typu 0 s vypnutým motorom v m/s2,

PM

=

hmotnosť motorového vozidla (naloženého),

PR

=

maximálna hmotnosť nebrzdeného prípojného vozidla, ktoré je možné pripojiť podľa uvedenia výrobcu motorového vozidla.

2.2.   Sekundárny brzdový systém

| 2.2.1. | Sekundárny brzdový systém, aj keď ovládanie, ktoré ho uvádza do činnosti, sa používa aj na plnenie iných brzdných funkcií, musí zabezpečiť brzdnú dráhu nepresahujúcu nasledujúce hodnoty a plne rozvinuté spomalenie, ktoré nie je menšie ako nasledujúce hodnoty:






  kategória M2, M3 | 0,15 v + (1,33 v2/130) (druhý člen výrazu zodpovedá strednému plne rozvinutému spomaleniu dm = 2,5 m/s2), |
| --- | --- | --- |
| kategória N | 0,15 v + (1,33 v2/115) (druhý člen výrazu zodpovedá strednému plne rozvinutému spomaleniu dm = 2,2 m/s2). |

2.2.1.

Sekundárny brzdový systém, aj keď ovládanie, ktoré ho uvádza do činnosti, sa používa aj na plnenie iných brzdných funkcií, musí zabezpečiť brzdnú dráhu nepresahujúcu nasledujúce hodnoty a plne rozvinuté spomalenie, ktoré nie je menšie ako nasledujúce hodnoty:

kategória M2, M3

0,15 v + (1,33 v2/130) (druhý člen výrazu zodpovedá strednému plne rozvinutému spomaleniu dm = 2,5 m/s2),

kategória N

0,15 v + (1,33 v2/115) (druhý člen výrazu zodpovedá strednému plne rozvinutému spomaleniu dm = 2,2 m/s2).

| 2.2.2. | Ak je ovládanie manuálne, predpísaná účinnosť sa musí dosiahnuť pôsobením sily nepresahujúcej 60 daN na ovládanie a ovládanie musí byť umiestnené tak, aby ho mohol vodič ľahko a rýchlo uchopiť. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ak je ovládanie manuálne, predpísaná účinnosť sa musí dosiahnuť pôsobením sily nepresahujúcej 60 daN na ovládanie a ovládanie musí byť umiestnené tak, aby ho mohol vodič ľahko a rýchlo uchopiť.

| 2.2.3. | Ak sa ovládanie vykonáva nohou, predpísaná účinnosť sa musí dosiahnuť pôsobením sily nepresahujúcej 70 daN na ovládanie a ovládanie musí byť umiestnené tak, aby ho mohol vodič ľahko a rýchlo uviesť do činnosti. |
| --- | --- |

2.2.3.

Ak sa ovládanie vykonáva nohou, predpísaná účinnosť sa musí dosiahnuť pôsobením sily nepresahujúcej 70 daN na ovládanie a ovládanie musí byť umiestnené tak, aby ho mohol vodič ľahko a rýchlo uviesť do činnosti.

| 2.2.4. | Účinnosť sekundárneho brzdného systému sa kontroluje skúškou typu 0 s vypnutým motorom z nasledujúcich počiatočných rýchlostí:







  M2: 60 km/h | M3: 60 km/h | |
| --- | --- | --- | --- |
| N1: 70 km/h | N2: 50 km/h | N3: 40 km/h |

2.2.4.

Účinnosť sekundárneho brzdného systému sa kontroluje skúškou typu 0 s vypnutým motorom z nasledujúcich počiatočných rýchlostí:

M2: 60 km/h

M3: 60 km/h

N1: 70 km/h

N2: 50 km/h

N3: 40 km/h

| 2.2.5. | Skúška účinnosti sekundárneho brzdenia sa vykoná simulovaním podmienok skutočnej poruchy v prevádzkovom brzdovom systéme. |
| --- | --- |

2.2.5.

Skúška účinnosti sekundárneho brzdenia sa vykoná simulovaním podmienok skutočnej poruchy v prevádzkovom brzdovom systéme.

| 2.2.6. | V prípade vozidiel s elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom sa musí dodatočne skontrolovať z hľadiska dvoch nasledujúcich porúch:






  2.2.6.1. | Z hľadiska celkového zlyhania elektrického komponentu prevádzkového brzdového systému. |
| --- | --- | --- |

2.2.6.

V prípade vozidiel s elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom sa musí dodatočne skontrolovať z hľadiska dvoch nasledujúcich porúch:

2.2.6.1.

Z hľadiska celkového zlyhania elektrického komponentu prevádzkového brzdového systému.

| 2.2.6.2. | V prípade, keď porucha spôsobí, že elektrický komponent poskytne maximálnu brzdnú silu. |
| --- | --- |

2.2.6.2.

V prípade, keď porucha spôsobí, že elektrický komponent poskytne maximálnu brzdnú silu.

2.3.   Parkovací brzdový systém

| 2.3.1. | Parkovací brzdový systém, aj keď je kombinovaný s jedným z iných brzdových systémov, musí udržať stojace naložené vozidlo na stúpajúcom alebo klesajúcom svahu so sklonom 18 %. |
| --- | --- |

2.3.1.

Parkovací brzdový systém, aj keď je kombinovaný s jedným z iných brzdových systémov, musí udržať stojace naložené vozidlo na stúpajúcom alebo klesajúcom svahu so sklonom 18 %.

| 2.3.2. | Pre vozidlá, ku ktorým sa môže pripojiť prípojné vozidlo, musí parkovací brzdový systém ťažného vozidla udržať stojacu jazdnú súpravu na svahu so sklonom 12 %. |
| --- | --- |

2.3.2.

Pre vozidlá, ku ktorým sa môže pripojiť prípojné vozidlo, musí parkovací brzdový systém ťažného vozidla udržať stojacu jazdnú súpravu na svahu so sklonom 12 %.

| 2.3.3. | Ak je ovládanie manuálne, použitá sila nesmie prekročiť 60 daN. |
| --- | --- |

2.3.3.

Ak je ovládanie manuálne, použitá sila nesmie prekročiť 60 daN.

| 2.3.4. | V prípade ovládania nohou nesmie sila použitá na ovládanie prekročiť 70 daN. |
| --- | --- |

2.3.4.

V prípade ovládania nohou nesmie sila použitá na ovládanie prekročiť 70 daN.

| 2.3.5. | Je prípustný aj parkovací brzdový systém, ktorý musí byť uvedený do činnosti niekoľko krát pred tým, ako dosiahne predpísaná účinnosť. |
| --- | --- |

2.3.5.

Je prípustný aj parkovací brzdový systém, ktorý musí byť uvedený do činnosti niekoľko krát pred tým, ako dosiahne predpísaná účinnosť.

| 2.3.6. | Na kontrolu súladu s požiadavkou uvedenou v bode 5.2.1.2.4 tohto predpisu sa musí vykonať skúška typu 0 s vypnutým motorom z počiatočnej rýchlosti 30 km/h. Stredné plne rozvinuté spomalenie pri použití ovládania parkovacieho brzdového systému a spomalenie bezprostredne pred zastavením vozidla nesmie byť nižšie ako 1,5 m/s2. Skúška sa vykoná s naloženým vozidlom.
  Sila, ktorou sa pôsobí na brzdové ovládacie zariadenie, nesmie presiahnuť špecifické hodnoty. |
| --- | --- |

2.3.6.

Na kontrolu súladu s požiadavkou uvedenou v bode 5.2.1.2.4 tohto predpisu sa musí vykonať skúška typu 0 s vypnutým motorom z počiatočnej rýchlosti 30 km/h. Stredné plne rozvinuté spomalenie pri použití ovládania parkovacieho brzdového systému a spomalenie bezprostredne pred zastavením vozidla nesmie byť nižšie ako 1,5 m/s2. Skúška sa vykoná s naloženým vozidlom.

Sila, ktorou sa pôsobí na brzdové ovládacie zariadenie, nesmie presiahnuť špecifické hodnoty.

2.4.   Zvyškové brzdenie po poruche v prevode

| 2.4.1. | Zvyšková účinnosť prevádzkového brzdového systému v prípade poruchy v časti jeho prevodu musí zabezpečiť brzdnú dráhu nepresahujúcu nasledujúce hodnoty a musí zabezpečiť stredné plne rozvinuté spomalenie, ktoré nie je menšie ako nasledujúce hodnoty, keď sa pôsobí na ovládanie silou nepresahujúcou 70 daN pri skúške typu 0 s vypnutým motorom a pri nasledujúcich počiatočných rýchlostiach pre príslušnú kategóriu vozidla:

  Brzdná dráha (m) a stredné plne rozvinuté spomalenie (dm) [m/s2]











  Kategória vozidla | v
  [km/h] | Brzdná dráha NALOŽENÉ
  [m] | dm

  [m/s2] | Brzdná dráha NENALOŽENÉ
  [m] | dm

  [m/s2] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M2 | 60 | 0,15 v + (100/30) · (v2/130) | 1,5 | 0,15 v + (100/25) · (v2/130) | 1,3 |
| M3 | 60 | 0,15 v + (100/30) · (v2/130) | 1,5 | 0,15 v + (100/30) · (v2/130) | 1,5 |
| N1 | 70 | 0,15 v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 | 0,15 v + (100/25) · (v2/115) | 1,1 |
| N2 | 50 | 0,15 v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 | 0,15 v + (100/25) · (v2/115) | 1,1 |
| N3 | 40 | 0,15 v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 | 0,15 v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 |

2.4.1.

Zvyšková účinnosť prevádzkového brzdového systému v prípade poruchy v časti jeho prevodu musí zabezpečiť brzdnú dráhu nepresahujúcu nasledujúce hodnoty a musí zabezpečiť stredné plne rozvinuté spomalenie, ktoré nie je menšie ako nasledujúce hodnoty, keď sa pôsobí na ovládanie silou nepresahujúcou 70 daN pri skúške typu 0 s vypnutým motorom a pri nasledujúcich počiatočných rýchlostiach pre príslušnú kategóriu vozidla:

Brzdná dráha (m) a stredné plne rozvinuté spomalenie (dm) [m/s2]

Kategória vozidla

v

[km/h]

Brzdná dráha NALOŽENÉ

[m]

dm

[m/s2]

Brzdná dráha NENALOŽENÉ

[m]

dm

[m/s2]

M2

60

0,15 v + (100/30) · (v2/130)

1,5

0,15 v + (100/25) · (v2/130)

1,3

M3

60

0,15 v + (100/30) · (v2/130)

1,5

0,15 v + (100/30) · (v2/130)

1,5

N1

70

0,15 v + (100/30) · (v2/115)

1,3

0,15 v + (100/25) · (v2/115)

1,1

N2

50

0,15 v + (100/30) · (v2/115)

1,3

0,15 v + (100/25) · (v2/115)

1,1

N3

40

0,15 v + (100/30) · (v2/115)

1,3

0,15 v + (100/30) · (v2/115)

1,3

| 2.4.2. | Skúška zvyškovej účinnosti bŕzd vykonáva simuláciou podmienok skutočnej poruchy v prevádzkovom brzdovom systéme. |
| --- | --- |

2.4.2.

Skúška zvyškovej účinnosti bŕzd vykonáva simuláciou podmienok skutočnej poruchy v prevádzkovom brzdovom systéme.

3.   ÚČINNOSŤ BRZDOVÝCH SYSTÉMOV VOZIDIEL KATEGÓRIE O

3.1.   Prevádzkový brzdový systém

| 3.1.1. | Ustanovenie týkajúce sa skúšok vozidiel kategórie O1:
  Ak je prevádzkový brzdový systém povinný, jeho účinnosť musí spĺňať požiadavky stanovené pre vozidlá kategórií O2 a O3. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ustanovenie týkajúce sa skúšok vozidiel kategórie O1:

Ak je prevádzkový brzdový systém povinný, jeho účinnosť musí spĺňať požiadavky stanovené pre vozidlá kategórií O2 a O3.

| 3.1.2. | Ustanovenia týkajúce sa skúšok vozidiel kategórií O2 a O3







  3.1.2.1. | Ak je prevádzkový brzdový systém priebežný alebo polopriebežný, súčet síl pôsobiacich na obvode brzdených kolies sa musí rovnať najmenej X % sily zodpovedajúcej maximálnemu zaťaženiu kolesa stojaceho vozidla, pričom pre X platia nasledujúce hodnoty: | x [per cent] |
| --- | --- | --- | --- |
| kompletné prípojné vozidlo, naložené a nenaložené: | 50 |
| náves, naložený a nenaložený: | 45 |
| prípojné vozidlo so stredovou nápravou, naložené a nenaložené: | 50 |

3.1.2.

Ustanovenia týkajúce sa skúšok vozidiel kategórií O2 a O3

3.1.2.1.

Ak je prevádzkový brzdový systém priebežný alebo polopriebežný, súčet síl pôsobiacich na obvode brzdených kolies sa musí rovnať najmenej X % sily zodpovedajúcej maximálnemu zaťaženiu kolesa stojaceho vozidla, pričom pre X platia nasledujúce hodnoty:

x [per cent]

kompletné prípojné vozidlo, naložené a nenaložené:

50

náves, naložený a nenaložený:

45

prípojné vozidlo so stredovou nápravou, naložené a nenaložené:

50

| 3.1.2.2. | Ak je prípojné vozidlo vybavené brzdovým systémom so stlačeným vzduchom, tlak v prívodnom vedení nesmie počas skúšky bŕzd presiahnuť 700 kPa a signálna hodnota v ovládacom vedení nesmie presiahnuť nasledujúce hodnoty v závislosti od montáže:






  a) | 650 kPa v pneumatickom ovládacom vedení; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2.

Ak je prípojné vozidlo vybavené brzdovým systémom so stlačeným vzduchom, tlak v prívodnom vedení nesmie počas skúšky bŕzd presiahnuť 700 kPa a signálna hodnota v ovládacom vedení nesmie presiahnuť nasledujúce hodnoty v závislosti od montáže:

a)

650 kPa v pneumatickom ovládacom vedení;

| b) | digitálna hodnota požiadavky zodpovedajúca 650 kPa (ako sa vymedzuje v norme ISO 11992:2003 v elektrickom ovládacom vedení). |
| --- | --- |

b)

digitálna hodnota požiadavky zodpovedajúca 650 kPa (ako sa vymedzuje v norme ISO 11992:2003 v elektrickom ovládacom vedení).

Skúšobná rýchlosť je 60 km/h. Na porovnanie s výsledkom skúšky typu I sa s naloženým prípojným vozidlom musí vykonať dodatočná skúška pri rýchlosti 40 km/h.

| 3.1.2.3. | Ak je brzdový systém nájazdový, musí spĺňať požiadavky prílohy 12 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

Ak je brzdový systém nájazdový, musí spĺňať požiadavky prílohy 12 k tomuto predpisu.

| 3.1.2.4. | Okrem toho sa musia vozidlá podrobiť skúške typu I. |
| --- | --- |

3.1.2.4.

Okrem toho sa musia vozidlá podrobiť skúške typu I.

| 3.1.2.5. | Pri skúške typu I návesu musí hmotnosť brzdená jeho nápravou(-ami) zodpovedať maximálnemu(-ym) zaťaženiu(-iam) nápravy (náprav) (bez zaťaženia návesového čapu). |
| --- | --- |

3.1.2.5.

Pri skúške typu I návesu musí hmotnosť brzdená jeho nápravou(-ami) zodpovedať maximálnemu(-ym) zaťaženiu(-iam) nápravy (náprav) (bez zaťaženia návesového čapu).

| 3.1.3. | Ustanovenia týkajúce sa skúšok vozidiel kategórie O4







  3.1.3.1. | Ak je prevádzkový brzdový systém priebežný alebo polopriebežný, súčet síl pôsobiacich na obvode brzdených kolies sa musí rovnať najmenej x % maximálneho stacionárneho zaťaženia kolies, pričom pre x platia nasledujúce hodnoty: | x [per cent] |
| --- | --- | --- | --- |
| kompletné prípojné vozidlo, naložené a nenaložené: | 50 |
| náves, naložený a nenaložený: | 45 |
| prípojné vozidlo so stredovou nápravou, naložené a nenaložené: | 50 |

3.1.3.

Ustanovenia týkajúce sa skúšok vozidiel kategórie O4

3.1.3.1.

Ak je prevádzkový brzdový systém priebežný alebo polopriebežný, súčet síl pôsobiacich na obvode brzdených kolies sa musí rovnať najmenej x % maximálneho stacionárneho zaťaženia kolies, pričom pre x platia nasledujúce hodnoty:

x [per cent]

kompletné prípojné vozidlo, naložené a nenaložené:

50

náves, naložený a nenaložený:

45

prípojné vozidlo so stredovou nápravou, naložené a nenaložené:

50

| 3.1.3.2. | Ak je prípojné vozidlo vybavené brzdovým systémom so stlačeným vzduchu, tlak v ovládacom vedení pri skúške bŕzd nesmie presiahnuť 650 kPa a tlak v prívodnom vedení nesmie presiahnuť 700 kPa. Skúšobná rýchlosť je 60 km/h. |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Ak je prípojné vozidlo vybavené brzdovým systémom so stlačeným vzduchu, tlak v ovládacom vedení pri skúške bŕzd nesmie presiahnuť 650 kPa a tlak v prívodnom vedení nesmie presiahnuť 700 kPa. Skúšobná rýchlosť je 60 km/h.

| 3.1.3.3. | Okrem toho sa musia vozidlá podrobiť skúške typu III. |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Okrem toho sa musia vozidlá podrobiť skúške typu III.

| 3.1.3.4. | Pri skúške typu III návesu musí hmotnosť brzdená jeho nápravou(-ami) zodpovedať maximálnemu(-ym) zaťaženiu(-iam) nápravy (náprav). |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Pri skúške typu III návesu musí hmotnosť brzdená jeho nápravou(-ami) zodpovedať maximálnemu(-ym) zaťaženiu(-iam) nápravy (náprav).

3.2.   Parkovací brzdový systém

| 3.2.1. | Parkovací brzdový systém, ktorým je vybavené prípojné vozidlo alebo náves, musí udržať stojace, naložené a od ťažného vozidla odpojené prípojné vozidlo na stúpajúcom alebo klesajúcom svahu so sklonom 18 %. Sila pôsobiaca na ovládacie zariadenie nesmie presiahnuť 60 daN. |
| --- | --- |

3.2.1.

Parkovací brzdový systém, ktorým je vybavené prípojné vozidlo alebo náves, musí udržať stojace, naložené a od ťažného vozidla odpojené prípojné vozidlo na stúpajúcom alebo klesajúcom svahu so sklonom 18 %. Sila pôsobiaca na ovládacie zariadenie nesmie presiahnuť 60 daN.

3.3.   Automatický brzdový systém

| 3.3.1. | Účinnosť automatického brzdenia v prípade poruchy podľa bodu 5.2.1.18.3 tohto predpisu pri skúške s naloženým vozidlom od rýchlosti 40 km/h nesmie byť menšia ako 13,5 % maximálneho stacionárneho zaťaženia kolies. Je prípustné blokovanie kolies pri účinnosti väčšej ako 13,5 %. |
| --- | --- |

3.3.1.

Účinnosť automatického brzdenia v prípade poruchy podľa bodu 5.2.1.18.3 tohto predpisu pri skúške s naloženým vozidlom od rýchlosti 40 km/h nesmie byť menšia ako 13,5 % maximálneho stacionárneho zaťaženia kolies. Je prípustné blokovanie kolies pri účinnosti väčšej ako 13,5 %.

4.   ČAS ODOZVY

4.1.   Keď je vozidlo vybavené prevádzkovým brzdovým systémom, ktorý je úplne alebo čiastočne závislý od iného zdroja energie ako je svalová sila vodiča, musia byť splnené nasledujúce podmienky:

| 4.1.1. | Pri núdzovom brzdení nesmie čas, ktorý uplynie medzi okamihom, kedy začne byť ovládacie zariadené uvádzané do činnosti, a okamihom, kedy brzdná sila na náprave najnepriaznivejšie umiestnenej z hľadiska brzdenia dosiahne hodnotu zodpovedajúcu predpísanej účinnosti, presiahnuť 0,6 sekundy. |
| --- | --- |

4.1.1.

Pri núdzovom brzdení nesmie čas, ktorý uplynie medzi okamihom, kedy začne byť ovládacie zariadené uvádzané do činnosti, a okamihom, kedy brzdná sila na náprave najnepriaznivejšie umiestnenej z hľadiska brzdenia dosiahne hodnotu zodpovedajúcu predpísanej účinnosti, presiahnuť 0,6 sekundy.

| 4.1.2. | V prípade vozidiel vybavených brzdovým systémom so stlačeným vzduchom sa považuje požiadavka bodu 4.1.1 za splnenú, ak vozidlo spĺňa ustanovenia prílohy 6 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.1.2.

V prípade vozidiel vybavených brzdovým systémom so stlačeným vzduchom sa považuje požiadavka bodu 4.1.1 za splnenú, ak vozidlo spĺňa ustanovenia prílohy 6 k tomuto predpisu.

| 4.1.3. | V prípade vozidiel vybavených hydraulickými brzdovými systémami sa požiadavky bodu 4.1.1 považujú za splnené, ak pri núdzovom brzdení dosiahne spomalenie vozidla alebo tlak v najnepriaznivejšie umiestnenom brzdovom valci hodnotu zodpovedajúcu predpísanej účinnosti do 0,6 sekundy. |
| --- | --- |

4.1.3.

V prípade vozidiel vybavených hydraulickými brzdovými systémami sa požiadavky bodu 4.1.1 považujú za splnené, ak pri núdzovom brzdení dosiahne spomalenie vozidla alebo tlak v najnepriaznivejšie umiestnenom brzdovom valci hodnotu zodpovedajúcu predpísanej účinnosti do 0,6 sekundy.

---

(1)  Blokovanie kolies je povolené vtedy, keď je to výslovne uvedené.

(2)  Výrobca poskytne technickej službe skupinu brzdných kriviek povolených použitou stratégiou automatického ovládania. Technická služba musí overiť tieto krivky.

(3)  Po dohode s technickou službou sa posúdenie stavu nabitia nevyžaduje v prípade vozidiel, ktoré majú palubný zdroj energie na nabíjanie trakčných batérií a prostriedky na reguláciu ich stavu nabitia.

DODATOK

POSTUP MONITOROVANIA STAVU NABITIA BATÉRIE

Tento postup sa uplatňuje na batérie vozidla používané na trakčné a regeneratívne brzdenie.

Tento postup si vyžaduje použitie dvojsmerného watthodinového elektromera.

1.   POSTUP

| 1.1. | Ak sú batérie nové alebo boli skladované dlhšiu dobu, musia sa podrobiť cyklovaniu podľa odporúčania výrobcu. Po dokončení cyklovania je povolená minimálne 8 hodinová doba nasycovania. |
| --- | --- |

1.1.

Ak sú batérie nové alebo boli skladované dlhšiu dobu, musia sa podrobiť cyklovaniu podľa odporúčania výrobcu. Po dokončení cyklovania je povolená minimálne 8 hodinová doba nasycovania.

| 1.2. | Postupom nabíjania odporúčaným výrobcom sa dosiahne plný stav nabitia. |
| --- | --- |

1.2.

Postupom nabíjania odporúčaným výrobcom sa dosiahne plný stav nabitia.

| 1.3. | Po vykonaní brzdových skúšok podľa bodov 1.2.11, 1.4.1.2.2, 1.5.1.6, 1.5.1.7 a 1.5.3.1.3 prílohy 4 sa watthodiny spotrebované trakčnými motormi a dodávané regeneratívnym brzdovým systémom zaznamenajú ako súhrn priebehu, ktorý sa použije na určenie stavu nabitia na začiatku alebo na konci konkrétnej skúšky. |
| --- | --- |

1.3.

Po vykonaní brzdových skúšok podľa bodov 1.2.11, 1.4.1.2.2, 1.5.1.6, 1.5.1.7 a 1.5.3.1.3 prílohy 4 sa watthodiny spotrebované trakčnými motormi a dodávané regeneratívnym brzdovým systémom zaznamenajú ako súhrn priebehu, ktorý sa použije na určenie stavu nabitia na začiatku alebo na konci konkrétnej skúšky.

| 1.4. | Úroveň stavu nabitia v batériách pre porovnávacie skúšky, ako podľa bodu 1.5.3.1.3, sa zopakuje opätovným nabitím batérií na danú úroveň alebo nabitím nad túto úroveň a vybitím na nemennú úroveň náboja pri približne konštantnom výkone, kým sa nedosiahne požadovaný stav nabitia. Prípadne sa pre vozidlá s batériou napájanou len elektrickou trakciou stav nabitia môže upraviť jazdou vozidla. Skúšky vykonané s čiastočne nabitou batériou na začiatku skúšky sa musia vykonať čo najskôr po dosiahnutí požadovaného stavu nabitia. |
| --- | --- |

1.4.

Úroveň stavu nabitia v batériách pre porovnávacie skúšky, ako podľa bodu 1.5.3.1.3, sa zopakuje opätovným nabitím batérií na danú úroveň alebo nabitím nad túto úroveň a vybitím na nemennú úroveň náboja pri približne konštantnom výkone, kým sa nedosiahne požadovaný stav nabitia. Prípadne sa pre vozidlá s batériou napájanou len elektrickou trakciou stav nabitia môže upraviť jazdou vozidla. Skúšky vykonané s čiastočne nabitou batériou na začiatku skúšky sa musia vykonať čo najskôr po dosiahnutí požadovaného stavu nabitia.

---

PRÍLOHA 5

Dodatočné ustanovenia uplatniteľné na určité vozidlá špecifikované v ADR

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

Táto príloha sa vzťahuje na určité vozidlá, ktoré sú predmetom bodu 9.2.3 prílohy B k Európskej dohode o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečného tovaru (European Agreement concerning the International Carriage of Dangerous Goods, ADR).

2.   POŽIADAVKY

2.1.   Všeobecné ustanovenia

Motorové vozidlá a prípojné vozidlá určené na použitie ako prepravné jednotky nebezpečného tovaru musia spĺňať všetky relevantné technické požiadavky tohto predpisu. Okrem toho sa prípadne uplatňujú nasledujúce technické ustanovenia.

2.2.   Protiblokovací brzdový systém prípojných vozidiel

| 2.2.1. | Prípojné vozidlá kategórie O4 musia byť vybavené protiblokovacími systémami kategórie A vymedzenými v prílohe 13 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

2.2.1.

Prípojné vozidlá kategórie O4 musia byť vybavené protiblokovacími systémami kategórie A vymedzenými v prílohe 13 k tomuto predpisu.

2.3.   Odľahčovací brzdový systém

| 2.3.1. | Motorové vozidlá s maximálnou hmotnosťou väčšou ako 16 ton alebo povolené na ťahanie prípojného vozidla kategórie O4 musia byť vybavené odľahčovacím brzdovým systémom podľa bodu 2.15 tohto predpisu, ktorý spĺňa nasledujúce požiadavky:






  2.3.1.1. | Konfigurácie ovládania odľahčovacieho brzdenia musia byť typu, ktorý je predpísaný v bodoch 2.15.2.1 až 2.15.2.3 tohto predpisu. |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

Motorové vozidlá s maximálnou hmotnosťou väčšou ako 16 ton alebo povolené na ťahanie prípojného vozidla kategórie O4 musia byť vybavené odľahčovacím brzdovým systémom podľa bodu 2.15 tohto predpisu, ktorý spĺňa nasledujúce požiadavky:

2.3.1.1.

Konfigurácie ovládania odľahčovacieho brzdenia musia byť typu, ktorý je predpísaný v bodoch 2.15.2.1 až 2.15.2.3 tohto predpisu.

| 2.3.1.2. | V prípade elektrickej poruchy protiblokovacieho systému sa musí integrovaný alebo kombinovaný odľahčovací brzdový systém automaticky vypnúť. |
| --- | --- |

2.3.1.2.

V prípade elektrickej poruchy protiblokovacieho systému sa musí integrovaný alebo kombinovaný odľahčovací brzdový systém automaticky vypnúť.

| 2.3.1.3. | Účinnosť odľahčovacieho brzdového systému musí byť ovládaná protiblokovacím brzdovým systémom tak, aby sa náprava(-y) brzdená(-é) odľahčovacím brzdovým systémom nemohla(-i) zablokovať týmto systémom pri rýchlosti nad 15 km/h. Avšak táto požiadavka neplatí pre tú časť brzdového systému, ktorá je tvorená prirodzeným brzdením motora. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

Účinnosť odľahčovacieho brzdového systému musí byť ovládaná protiblokovacím brzdovým systémom tak, aby sa náprava(-y) brzdená(-é) odľahčovacím brzdovým systémom nemohla(-i) zablokovať týmto systémom pri rýchlosti nad 15 km/h. Avšak táto požiadavka neplatí pre tú časť brzdového systému, ktorá je tvorená prirodzeným brzdením motora.

| 2.3.1.4. | Odľahčovací brzdový systém musí obsahovať niekoľko stupňov účinnosti vrátane nízkeho stupňa vhodného pre nenaložené vozidlo. Ak je odľahčovací brzdový systém motorového vozidla tvorený jeho motorom, jednotlivé prevodové stupne musia poskytovať rôzne stupne účinnosti. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

Odľahčovací brzdový systém musí obsahovať niekoľko stupňov účinnosti vrátane nízkeho stupňa vhodného pre nenaložené vozidlo. Ak je odľahčovací brzdový systém motorového vozidla tvorený jeho motorom, jednotlivé prevodové stupne musia poskytovať rôzne stupne účinnosti.

| 2.3.1.5. | Účinnosť odľahčovacieho brzdového systému musí taký, aby spĺňal požiadavky bodu 1.8 prílohy 4 k tomuto predpisu (skúška typu IIA), s hmotnosťou naloženého vozidla pozostávajúcou z hmotnosti naloženého motorového vozidla a maximálnej hmotnosti, ktorú môžu ťahať, ale ktorá neprekračuje celkovú hmotnosť 44 ton. |
| --- | --- |

2.3.1.5.

Účinnosť odľahčovacieho brzdového systému musí taký, aby spĺňal požiadavky bodu 1.8 prílohy 4 k tomuto predpisu (skúška typu IIA), s hmotnosťou naloženého vozidla pozostávajúcou z hmotnosti naloženého motorového vozidla a maximálnej hmotnosti, ktorú môžu ťahať, ale ktorá neprekračuje celkovú hmotnosť 44 ton.

| 2.3.2. | Ak je prípojné vozidlo vybavené odľahčovacím brzdovým systémom, musí spĺňať požiadavky bodov 2.3.1.1 až 2.3.1.4. |
| --- | --- |

2.3.2.

Ak je prípojné vozidlo vybavené odľahčovacím brzdovým systémom, musí spĺňať požiadavky bodov 2.3.1.1 až 2.3.1.4.

2.4.   Požiadavky na brzdenie pre vozidlá EX/III kategórií O1 a O2

| 2.4.1. | Bez ohľadu na ustanovenia bodu 5.2.2.9 tohto predpisu vozidlá EX/III kategórií O1 a O2 vymedzené v predpise č. 105 bez ohľadu na ich hmotnosť musia byť vybavené brzdovým systémom, ktorý automaticky zabrzdí prípojné vozidlo, ak sa spojovacie zariadenie oddelí, kým je prípojné vozidlo v pohybe. |
| --- | --- |

2.4.1.

Bez ohľadu na ustanovenia bodu 5.2.2.9 tohto predpisu vozidlá EX/III kategórií O1 a O2 vymedzené v predpise č. 105 bez ohľadu na ich hmotnosť musia byť vybavené brzdovým systémom, ktorý automaticky zabrzdí prípojné vozidlo, ak sa spojovacie zariadenie oddelí, kým je prípojné vozidlo v pohybe.

---

PRÍLOHA 6

Metóda merania času odozvy vozidiel vybavených brzdovými systémami so stlačeným vzduchom

1.   VŠEOBECNE

| 1.1. | Časy odozvy prevádzkového brzdového systému sa určujú na stojacom vozidle, pričom tlak sa meria na vstupe do brzdového valca najmenej priaznivo umiestnenej brzdy. V prípade vozidiel vybavených brzdovými systémami so stlačeným vzduchom alebo hydraulickými brzdovými systémami sa tlak môže merať na otvore najmenej priaznivo umiestnenej pneumatikovej jednotky. Pre vozidlá vybavené ventilmi na snímanie zaťaženia sa tieto zariadenia nastavujú do polohy „naložené“. |
| --- | --- |

1.1.

Časy odozvy prevádzkového brzdového systému sa určujú na stojacom vozidle, pričom tlak sa meria na vstupe do brzdového valca najmenej priaznivo umiestnenej brzdy. V prípade vozidiel vybavených brzdovými systémami so stlačeným vzduchom alebo hydraulickými brzdovými systémami sa tlak môže merať na otvore najmenej priaznivo umiestnenej pneumatikovej jednotky. Pre vozidlá vybavené ventilmi na snímanie zaťaženia sa tieto zariadenia nastavujú do polohy „naložené“.

| 1.2. | Počas skúšky musí byť zdvih brzdných valcov rôznych náprav taký, ako sa vyžaduje pre brzdy nastavené na čo najmenší zdvih. |
| --- | --- |

1.2.

Počas skúšky musí byť zdvih brzdných valcov rôznych náprav taký, ako sa vyžaduje pre brzdy nastavené na čo najmenší zdvih.

| 1.3. | Časy odozvy určené v súlade s ustanoveniami tejto prílohy sa zaokrúhľujú na najbližšiu desatinu sekundy. Ak číselný údaj predstavujúci stotinu je päť alebo viac, čas odozvy sa zaokrúhľuje smerom nahor na najbližšiu vyššiu desatinu. |
| --- | --- |

1.3.

Časy odozvy určené v súlade s ustanoveniami tejto prílohy sa zaokrúhľujú na najbližšiu desatinu sekundy. Ak číselný údaj predstavujúci stotinu je päť alebo viac, čas odozvy sa zaokrúhľuje smerom nahor na najbližšiu vyššiu desatinu.

2.   MOTOROVÉ VOZIDLÁ

| 2.1. | Na začiatku každej skúšky musí byť tlak v zariadeniach na akumulovanie energie rovný tlaku, pri ktorom regulátor začína znovu napájať systém. V systémoch, ktoré nie sú vybavené regulátorom (napr. kompresor s obmedzeným tlakom) musí byť tlak v zariadeniach na akumulovanie energie na začiatku každej skúšky 90 % tlaku špecifikovaného výrobcom a vymedzeného v bode 1.2.2.1 časti A prílohy 7 k tomuto predpisu, použitého pre skúšky predpísané v tejto prílohe. |
| --- | --- |

2.1.

Na začiatku každej skúšky musí byť tlak v zariadeniach na akumulovanie energie rovný tlaku, pri ktorom regulátor začína znovu napájať systém. V systémoch, ktoré nie sú vybavené regulátorom (napr. kompresor s obmedzeným tlakom) musí byť tlak v zariadeniach na akumulovanie energie na začiatku každej skúšky 90 % tlaku špecifikovaného výrobcom a vymedzeného v bode 1.2.2.1 časti A prílohy 7 k tomuto predpisu, použitého pre skúšky predpísané v tejto prílohe.

| 2.2. | Časy reakcie ako funkcia času aktivácie (tf) sa dosahuje za sebou nasledujúcimi plnými zdvihmi od čo najkratšieho čas aktivácie až po čas približne 0,4 sekundy. Namerané hodnoty sa zaznačia do grafu. |
| --- | --- |

2.2.

Časy reakcie ako funkcia času aktivácie (tf) sa dosahuje za sebou nasledujúcimi plnými zdvihmi od čo najkratšieho čas aktivácie až po čas približne 0,4 sekundy. Namerané hodnoty sa zaznačia do grafu.

| 2.3. | Čas odozvy, ktorý sa má zohľadniť na účely skúšky je čas zodpovedajúci času aktivácie 0,2 sekundy. Tento čas odozvy sa môže určiť z grafu interpoláciou. |
| --- | --- |

2.3.

Čas odozvy, ktorý sa má zohľadniť na účely skúšky je čas zodpovedajúci času aktivácie 0,2 sekundy. Tento čas odozvy sa môže určiť z grafu interpoláciou.

| 2.4. | Počas času uvedenia do činnosti 0,2 sekundy nemôže byť čas medzi začiatkom uvedenia ovládania brzdového systému do činnosti a okamihom, keď tlak v brzdovom valci dosiahne 75 % svojej asymptotickej hodnoty, dlhší ako 0,6 sekundy. |
| --- | --- |

2.4.

Počas času uvedenia do činnosti 0,2 sekundy nemôže byť čas medzi začiatkom uvedenia ovládania brzdového systému do činnosti a okamihom, keď tlak v brzdovom valci dosiahne 75 % svojej asymptotickej hodnoty, dlhší ako 0,6 sekundy.

| 2.5. | V prípade motorových vozidiel s pneumatickým ovládacím vedením pre prípojné vozidlá sa popri požiadavkách uvedeným v bode 1.1 tejto prílohy meria čas odozvy na konci hadice s dĺžkou 2,5 m s vnútorným priemerom 13 mm, ktorá sa pripojí ku spojovacej hlavici ovládacieho vedenia prevádzkového brzdového systému. Počas tejto skúšky sa pripojí k spojovacej hlavici prívodného vedenia objem 385 ± 5 cm3 (ktorý sa pokladá za zodpovedajúci objemu hadice s dĺžkou 2,5 m s vnútorným priemerom 13 mm a pri tlaku 650 kPa). Ťahače návesov musia byť vybavené hadicami na spojenie s návesmi. Spojovacie hlavice budú preto na konci uvedených hadíc. Dĺžka a vnútorný priemer hadíc sa uvedú v položke 14.7.3 formulára zodpovedajúceho vzoru v prílohe 2 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

2.5.

V prípade motorových vozidiel s pneumatickým ovládacím vedením pre prípojné vozidlá sa popri požiadavkách uvedeným v bode 1.1 tejto prílohy meria čas odozvy na konci hadice s dĺžkou 2,5 m s vnútorným priemerom 13 mm, ktorá sa pripojí ku spojovacej hlavici ovládacieho vedenia prevádzkového brzdového systému. Počas tejto skúšky sa pripojí k spojovacej hlavici prívodného vedenia objem 385 ± 5 cm3 (ktorý sa pokladá za zodpovedajúci objemu hadice s dĺžkou 2,5 m s vnútorným priemerom 13 mm a pri tlaku 650 kPa). Ťahače návesov musia byť vybavené hadicami na spojenie s návesmi. Spojovacie hlavice budú preto na konci uvedených hadíc. Dĺžka a vnútorný priemer hadíc sa uvedú v položke 14.7.3 formulára zodpovedajúceho vzoru v prílohe 2 k tomuto predpisu.

| 2.6. | Čas, ktorý uplynie od začiatku uvedenia brzdového pedála do činnosti až do okamihu, keď:






  a) | tlak nameraný v spojovacej hlavici pneumatického ovládacieho vedenia; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Čas, ktorý uplynie od začiatku uvedenia brzdového pedála do činnosti až do okamihu, keď:

a)

tlak nameraný v spojovacej hlavici pneumatického ovládacieho vedenia;

| b) | digitálna hodnota požiadavky v elektrickom ovládacom vedení nameraná v súlade s normou ISO 11992:2003, |
| --- | --- |

b)

digitálna hodnota požiadavky v elektrickom ovládacom vedení nameraná v súlade s normou ISO 11992:2003,

dosiahne x % svojej asymptotickej, resp. konečnej hodnoty, nesmie prekročiť časy uvedené v tabuľke:

| x [percent] | t [s] |
| --- | --- |
| 10 | 0,2 |
| 75 | 0,4 |

x [percent]

t [s]

10

0,2

75

0,4

| 2.7. | V prípade motorových vozidiel povolených na ťahanie prípojných vozidiel kategórie O3 alebo O4 vybavených brzdovými systémami so stlačeným vzduchom sa popri uvedených požiadavkách overia predpisy v bode 5.2.1.18.4.1 tohto predpisu vykonaním nasledujúcej skúšky:






  a) | meraním tlaku na konci hadice dlhej 2,5 m s vnútorným priemerom 13 mm, ktorá je pripojená k spojovacej hlavici prívodného vedenia; |
| --- | --- | --- |

2.7.

V prípade motorových vozidiel povolených na ťahanie prípojných vozidiel kategórie O3 alebo O4 vybavených brzdovými systémami so stlačeným vzduchom sa popri uvedených požiadavkách overia predpisy v bode 5.2.1.18.4.1 tohto predpisu vykonaním nasledujúcej skúšky:

a)

meraním tlaku na konci hadice dlhej 2,5 m s vnútorným priemerom 13 mm, ktorá je pripojená k spojovacej hlavici prívodného vedenia;

| b) | simulovaním poruchy ovládacieho vedenia na spojovacej hlavici; |
| --- | --- |

b)

simulovaním poruchy ovládacieho vedenia na spojovacej hlavici;

| c) | aktivovaním ovládacieho zariadenia prevádzkového brzdenia do činnosti za 0,2 sekundy, ako sa opisuje v bode 2.3. |
| --- | --- |

c)

aktivovaním ovládacieho zariadenia prevádzkového brzdenia do činnosti za 0,2 sekundy, ako sa opisuje v bode 2.3.

3.   PRÍPOJNÉ VOZIDLÁ

3.1.   Časy odozvy prípojného vozidla sa merajú bez motorového vozidla. Na nahradenie motorového vozidla je potrebné poskytnúť simulátor, ku ktorému sa pripojí spojovacia hlavica prívodného vedenia, pneumatické ovládacie vedenie a/alebo konektor elektrického ovládacieho vedenia.

3.2.   Tlak v prívodnom vedení musí byť 650 kPa.

3.3.   Simulátor pneumatických ovládacích vedení musí mať tieto charakteristiky:

| 3.3.1. | Musí mať zásobník s kapacitou 30 litrov, ktorý musí byť naplnený na tlak 650 kPa pred každou skúškou a ktorý počas skúšky nie je dopĺňaný. Vo výstupe brzdového ovládacieho zariadenia musí mať otvor s priemerom 4,0 až 4,3 mm vrátane. Objem hadice meraný od hrdla až po spojovaciu hlavicu vrátane musí byť 385 ± 5 cm3 (ktorý sa pokladá za zodpovedajúci objemu hadice s dĺžkou 2,5 m s vnútorným priemerom 13 mm a pri tlaku 650 kPa). Tlaky ovládacieho vedenia uvedené v bode 3.3.3 tejto prílohy sa zmerajú tesne za otvorom. |
| --- | --- |

3.3.1.

Musí mať zásobník s kapacitou 30 litrov, ktorý musí byť naplnený na tlak 650 kPa pred každou skúškou a ktorý počas skúšky nie je dopĺňaný. Vo výstupe brzdového ovládacieho zariadenia musí mať otvor s priemerom 4,0 až 4,3 mm vrátane. Objem hadice meraný od hrdla až po spojovaciu hlavicu vrátane musí byť 385 ± 5 cm3 (ktorý sa pokladá za zodpovedajúci objemu hadice s dĺžkou 2,5 m s vnútorným priemerom 13 mm a pri tlaku 650 kPa). Tlaky ovládacieho vedenia uvedené v bode 3.3.3 tejto prílohy sa zmerajú tesne za otvorom.

| 3.3.2. | Ovládanie brzdového systému musí byť skonštruované tak, aby jeho použitá účinnosť nebola ovplyvnená skúškou. |
| --- | --- |

3.3.2.

Ovládanie brzdového systému musí byť skonštruované tak, aby jeho použitá účinnosť nebola ovplyvnená skúškou.

| 3.3.3. | Simulátor musí byť nastavený, napr. voľbou priemeru otvoru uvedeného v bode 3.3.1 tejto prílohy tak, aby pri pripojení zásobníka s objemom 385 ± 5 cm3 čas zvyšovania tlaku zo 65 kPa na 490 kPa (z 10 % na 75 % menovitého tlaku 650 kPa) bola 0,2 ± 0,01 sekundy. Ak sa zásobník s objemom 1 155 ± 15 cm3 nahradí uvedeným zásobníkom, čas, za ktorý sa tlak zvýši zo 65 kPa na 490 kPa bez ďalšieho nastavenia, musí byť 0,38 ± 0,02 s. Medzi týmito dvoma tlakovými hodnotami sa musí tlak zvyšovať približne lineárne. Tieto zásobníky musia byť pripojené k spojovacej hlavici bez použitia pružných hadíc a spojenie musí mať vnútorný priemer najmenej 10 mm. |
| --- | --- |

3.3.3.

Simulátor musí byť nastavený, napr. voľbou priemeru otvoru uvedeného v bode 3.3.1 tejto prílohy tak, aby pri pripojení zásobníka s objemom 385 ± 5 cm3 čas zvyšovania tlaku zo 65 kPa na 490 kPa (z 10 % na 75 % menovitého tlaku 650 kPa) bola 0,2 ± 0,01 sekundy. Ak sa zásobník s objemom 1 155 ± 15 cm3 nahradí uvedeným zásobníkom, čas, za ktorý sa tlak zvýši zo 65 kPa na 490 kPa bez ďalšieho nastavenia, musí byť 0,38 ± 0,02 s. Medzi týmito dvoma tlakovými hodnotami sa musí tlak zvyšovať približne lineárne. Tieto zásobníky musia byť pripojené k spojovacej hlavici bez použitia pružných hadíc a spojenie musí mať vnútorný priemer najmenej 10 mm.

| 3.3.4. | Diagramy v dodatku k tejto prílohe znázorňujú príklad správnej konfigurácie simulátora na nastavenie a použitie. |
| --- | --- |

3.3.4.

Diagramy v dodatku k tejto prílohe znázorňujú príklad správnej konfigurácie simulátora na nastavenie a použitie.

3.4.   Simulátor na kontrolu odozvy na signály prenášané elektrickým ovládacím vedením musia mať nasledujúce charakteristiky:

| 3.4.1. | Simulátor musí produkovať signál digitálnej požiadavky v elektrickom ovládacom vedení podľa normy ISO 11992-2:2003 a poskytovať príslušné informácie prípojnému vozidlu cez piny 6 a 7 konektora podľa normy ISO 7638:1997. Na účely merania času odozvy môže simulátor na žiadosť výrobcu poskytovať prípojnému vozidlu informáciu, že nie je prítomné žiadne pneumatické ovládacie vedenie a že signál požadovaný elektrickým ovládacím vedením je generovaný z dvoch nezávislých okruhov (pozri body 6.4.2.2.24 a 6.4.2.2.25 normy ISO 11992 2:2003). |
| --- | --- |

3.4.1.

Simulátor musí produkovať signál digitálnej požiadavky v elektrickom ovládacom vedení podľa normy ISO 11992-2:2003 a poskytovať príslušné informácie prípojnému vozidlu cez piny 6 a 7 konektora podľa normy ISO 7638:1997. Na účely merania času odozvy môže simulátor na žiadosť výrobcu poskytovať prípojnému vozidlu informáciu, že nie je prítomné žiadne pneumatické ovládacie vedenie a že signál požadovaný elektrickým ovládacím vedením je generovaný z dvoch nezávislých okruhov (pozri body 6.4.2.2.24 a 6.4.2.2.25 normy ISO 11992 2:2003).

| 3.4.2. | Ovládanie brzdového systému musí byť skonštruované tak, aby jeho použitá účinnosť nebola ovplyvnená skúškou. |
| --- | --- |

3.4.2.

Ovládanie brzdového systému musí byť skonštruované tak, aby jeho použitá účinnosť nebola ovplyvnená skúškou.

| 3.4.3. | Na účely merania času odozvy signál produkovaný elektrickým simulátorom musí zodpovedať lineárnemu zvýšeniu pneumatického tlaku z 0,0 na 650 kPa za 0,2 ± 0,01 sekundy. |
| --- | --- |

3.4.3.

Na účely merania času odozvy signál produkovaný elektrickým simulátorom musí zodpovedať lineárnemu zvýšeniu pneumatického tlaku z 0,0 na 650 kPa za 0,2 ± 0,01 sekundy.

| 3.4.4. | Diagramy v dodatku k tejto prílohe znázorňujú príklad správnej konfigurácie simulátora na nastavenie a použitie. |
| --- | --- |

3.4.4.

Diagramy v dodatku k tejto prílohe znázorňujú príklad správnej konfigurácie simulátora na nastavenie a použitie.

3.5.   Požiadavky na účinnosť

| 3.5.1. | Pre prípojné vozidlá s pneumatickým ovládacím vedením čas, ktorý uplynie od okamihu, keď tlak produkovaný v ovládacom vedení simulátorom dosiahne 65 kPa do okamihu, keď tlak v aktivátore brzdy prípojného vozidla dosiahne 75 % svojej asymptotickej hodnoty nesmie prekročiť 0,4 sekundy. |
| --- | --- |

3.5.1.

Pre prípojné vozidlá s pneumatickým ovládacím vedením čas, ktorý uplynie od okamihu, keď tlak produkovaný v ovládacom vedení simulátorom dosiahne 65 kPa do okamihu, keď tlak v aktivátore brzdy prípojného vozidla dosiahne 75 % svojej asymptotickej hodnoty nesmie prekročiť 0,4 sekundy.

| 3.5.1.1. | Prípojné vozidlá vybavené pneumatickým ovládacím vedením a ktoré majú elektrický ovládací prevod sa kontrolujú elektrickou energiou poskytnutou dodávanou prípojnému vozidlu cez konektor (piny 5 alebo 7) podľa normy ISO 7638:1997. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Prípojné vozidlá vybavené pneumatickým ovládacím vedením a ktoré majú elektrický ovládací prevod sa kontrolujú elektrickou energiou poskytnutou dodávanou prípojnému vozidlu cez konektor (piny 5 alebo 7) podľa normy ISO 7638:1997.

| 3.5.2. | Pre prípojné vozidlá s elektrickým ovládacím vedením čas, ktorý uplynie od okamihu, keď signál produkovaný simulátorom prekročí ekvivalent 65 kPa do okamihu, keď tlak v aktivátore brzdy prípojného vozidla dosiahne 75 % svojej asymptotickej hodnoty nesmie prekročiť 0,4 sekundy. |
| --- | --- |

3.5.2.

Pre prípojné vozidlá s elektrickým ovládacím vedením čas, ktorý uplynie od okamihu, keď signál produkovaný simulátorom prekročí ekvivalent 65 kPa do okamihu, keď tlak v aktivátore brzdy prípojného vozidla dosiahne 75 % svojej asymptotickej hodnoty nesmie prekročiť 0,4 sekundy.

| 3.5.3. | V prípade prípojných vozidiel vybavných pneumatickým ovládacím vedením a elektrickým ovládacím vedením meranie času odozvy pre každé ovládacie vedenie sa určí nezávisle podľa už vymedzeného príslušného postupu. |
| --- | --- |

3.5.3.

V prípade prípojných vozidiel vybavných pneumatickým ovládacím vedením a elektrickým ovládacím vedením meranie času odozvy pre každé ovládacie vedenie sa určí nezávisle podľa už vymedzeného príslušného postupu.

DODATOK

PRÍKLADY SIMULÁTORA

(pozri prílohu 6 bod 3)

| 1. | Nastavenie simulátora |
| --- | --- |

1.

Nastavenie simulátora

Image

| 2. | Skúšanie prípojného vozidla |
| --- | --- |

2.

Skúšanie prípojného vozidla

Image

| 3. | Príklad simulátora pre elektrické ovládacie vedenia |
| --- | --- |

3.

Príklad simulátora pre elektrické ovládacie vedenia

Image

---

PRÍLOHA 7

Ustanovenia týkajúce sa zdrojov energie a zariadení na akumulovanie energie (akumulátory energie)

A.   BRZDOVÉ SYSTÉMY SO STLAČENÝM VZDUCHOM

1.   KAPACITA ZARIADENÍ NA AKUMULOVANIE ENERGIE (ZÁSOBNÍKOV ENERGIE)

1.1.   Všeobecne

| 1.1.1. | Vozidlá, v prípade ktorých si činnosť brzdového systému vyžaduje stlačený vzduch, musia byť vybavené zariadeniami na akumulovanie energie (zásobníkmi energie) s kapacitou spĺňajúcou požiadavky bodov 1.2 a 1.3 tejto prílohy (časť A). |
| --- | --- |

1.1.1.

Vozidlá, v prípade ktorých si činnosť brzdového systému vyžaduje stlačený vzduch, musia byť vybavené zariadeniami na akumulovanie energie (zásobníkmi energie) s kapacitou spĺňajúcou požiadavky bodov 1.2 a 1.3 tejto prílohy (časť A).

| 1.1.2. | Musí byť možné ľahko identifikovať zásobníky rôznych okruhov. |
| --- | --- |

1.1.2.

Musí byť možné ľahko identifikovať zásobníky rôznych okruhov.

| 1.1.3. | Zariadenia na akumulovanie energie však nemusia mať predpísanú kapacitu, ak je brzdový systém taký, že je možné bez akejkoľvek zásoby energie dosiahnuť účinnosť bŕzd minimálne rovnú účinnosti predpísanej pre sekundárny brzdový systém. |
| --- | --- |

1.1.3.

Zariadenia na akumulovanie energie však nemusia mať predpísanú kapacitu, ak je brzdový systém taký, že je možné bez akejkoľvek zásoby energie dosiahnuť účinnosť bŕzd minimálne rovnú účinnosti predpísanej pre sekundárny brzdový systém.

| 1.1.4. | Pri overovaní zhody s požiadavkami bodov 1.2 a 1.3 tejto prílohy musia byť brzdy nastavené na čo najmenší zdvih. |
| --- | --- |

1.1.4.

Pri overovaní zhody s požiadavkami bodov 1.2 a 1.3 tejto prílohy musia byť brzdy nastavené na čo najmenší zdvih.

1.2.   Motorové vozidlá

| 1.2.1. | Zariadenia na akumulovanie energie (zásobníky energie) motorových vozidiel musia byť také, aby po ôsmich plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdového systému nebol zvyšný tlak v zariadení(-iach) na akumuláciu energie nižší, ako je tlak potrebný na dosiahnutie špecifikovanej účinnosti pri sekundárnom brzdení. |
| --- | --- |

1.2.1.

Zariadenia na akumulovanie energie (zásobníky energie) motorových vozidiel musia byť také, aby po ôsmich plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdového systému nebol zvyšný tlak v zariadení(-iach) na akumuláciu energie nižší, ako je tlak potrebný na dosiahnutie špecifikovanej účinnosti pri sekundárnom brzdení.

| 1.2.2. | Skúšanie sa vykonáva v zhode s nasledujúcimi požiadavkami:






  1.2.2.1. | počiatočná úroveň energie v zariadení(-iach) na akumulovanie energie musí byť úroveň špecifikovaná výrobcom (1). Musí byť taká, aby umožňovala dosiahnutie predpísanej účinnosti prevádzkového brzdového systému; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Skúšanie sa vykonáva v zhode s nasledujúcimi požiadavkami:

1.2.2.1.

počiatočná úroveň energie v zariadení(-iach) na akumulovanie energie musí byť úroveň špecifikovaná výrobcom (1). Musí byť taká, aby umožňovala dosiahnutie predpísanej účinnosti prevádzkového brzdového systému;

| 1.2.2.2. | zariadenie(-ia) na akumulovanie energiu sa nemôžu dopĺňať; okrem toho akékoľvek zariadenie(-ia) na akumulovanie energie musí(-ia) byť odpojené; |
| --- | --- |

1.2.2.2.

zariadenie(-ia) na akumulovanie energiu sa nemôžu dopĺňať; okrem toho akékoľvek zariadenie(-ia) na akumulovanie energie musí(-ia) byť odpojené;

| 1.2.2.3. | V prípade motorového vozidla, v prípade ktorého je povolené pripojenie prípojného vozidla a s pneumatickým ovládacím vedením sa prívodné vedenie zastaví a zásobník stlačeného vzduchu s kapacitou 0,5 litra sa pripojí priamo k spojovacej hlavici pneumatického ovládacieho vedenia. Pred každým brzdením sa tlak v zásobníku so stlačeným vzduchom uvedie na nulovú hodnotu. Po skúške uvedenej v bode 1.2.1 úroveň energie dodávanej do pneumatického ovládacieho vedenia nesmie klesnúť pod úroveň zodpovedajúcu jednej polovici číselnej hodnoty dosiahnutej pri prvom zabrzdení. |
| --- | --- |

1.2.2.3.

V prípade motorového vozidla, v prípade ktorého je povolené pripojenie prípojného vozidla a s pneumatickým ovládacím vedením sa prívodné vedenie zastaví a zásobník stlačeného vzduchu s kapacitou 0,5 litra sa pripojí priamo k spojovacej hlavici pneumatického ovládacieho vedenia. Pred každým brzdením sa tlak v zásobníku so stlačeným vzduchom uvedie na nulovú hodnotu. Po skúške uvedenej v bode 1.2.1 úroveň energie dodávanej do pneumatického ovládacieho vedenia nesmie klesnúť pod úroveň zodpovedajúcu jednej polovici číselnej hodnoty dosiahnutej pri prvom zabrzdení.

1.3.   Prípojné vozidlá

| 1.3.1. | Zariadenia na akumulovanie energie (zásobníky energie), ktorými sú vybavené prípojné vozidlá, musia byť také, aby po ôsmich plných zdvihoch prevádzkového brzdového systému ťažného vozidla úroveň energie dodaná prevádzkovým komponentom využívajúcim energiu neklesla pod polovicu hodnoty dosiahnutej pri prvom zabrzdení bez toho, aby sa aktivoval buď automatický alebo parkovací brzdový systém prípojného vozidla. |
| --- | --- |

1.3.1.

Zariadenia na akumulovanie energie (zásobníky energie), ktorými sú vybavené prípojné vozidlá, musia byť také, aby po ôsmich plných zdvihoch prevádzkového brzdového systému ťažného vozidla úroveň energie dodaná prevádzkovým komponentom využívajúcim energiu neklesla pod polovicu hodnoty dosiahnutej pri prvom zabrzdení bez toho, aby sa aktivoval buď automatický alebo parkovací brzdový systém prípojného vozidla.

| 1.3.2. | Skúšanie sa vykonáva v zhode s nasledujúcimi požiadavkami:






  1.3.2.1. | tlak v zariadeniach na akumulovanie energie na začiatku každej skúšky musí byť 850 kPa; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

Skúšanie sa vykonáva v zhode s nasledujúcimi požiadavkami:

1.3.2.1.

tlak v zariadeniach na akumulovanie energie na začiatku každej skúšky musí byť 850 kPa;

| 1.3.2.2. | prívodné vedenie sa uzatvorí; okrem toho akékoľvek zariadenie(-ia) na akumulovanie energie musí(-ia) byť odpojené; |
| --- | --- |

1.3.2.2.

prívodné vedenie sa uzatvorí; okrem toho akékoľvek zariadenie(-ia) na akumulovanie energie musí(-ia) byť odpojené;

| 1.3.2.3. | počas skúšky sa zariadenia na akumulovanie energie nesmú dopĺňať; |
| --- | --- |

1.3.2.3.

počas skúšky sa zariadenia na akumulovanie energie nesmú dopĺňať;

| 1.3.2.4. | pri každom zabrzdení musí byť tlak pneumatickom ovládacom vedení 750 kPa; |
| --- | --- |

1.3.2.4.

pri každom zabrzdení musí byť tlak pneumatickom ovládacom vedení 750 kPa;

| 1.3.2.5. | pri každom zabrzdení digitálna hodnota požiadavky v elektrickom ovládacom vedení musí zodpovedať tlaku 750 kPa. |
| --- | --- |

1.3.2.5.

pri každom zabrzdení digitálna hodnota požiadavky v elektrickom ovládacom vedení musí zodpovedať tlaku 750 kPa.

2.   KAPACITA ZDROJOV ENERGIE

2.1.   Všeobecne

Kompresory musia spĺňať požiadavky stanovené v nasledujúcich bodoch.

2.2.   Vymedzenie pojmov

| 2.2.1. | „p1“ je tlak zodpovedajúci 65 % tlaku p2 vymedzenému ďalej v bode 2.2.2; |
| --- | --- |

2.2.1.

„p1“ je tlak zodpovedajúci 65 % tlaku p2 vymedzenému ďalej v bode 2.2.2;

| 2.2.2. | „p2“ je hodnota špecifikovaná výrobcom a uvedená v bode 1.2.2.1; |
| --- | --- |

2.2.2.

„p2“ je hodnota špecifikovaná výrobcom a uvedená v bode 1.2.2.1;

| 2.2.3. | „t1“ je čas požadovaný na zvýšenie relatívneho tlaku z 0 na tlak p1 a „t2“ je čas požadovaný na zvýšenie relatívneho tlaku z 0 na tlak p2. |
| --- | --- |

2.2.3.

„t1“ je čas požadovaný na zvýšenie relatívneho tlaku z 0 na tlak p1 a „t2“ je čas požadovaný na zvýšenie relatívneho tlaku z 0 na tlak p2.

2.3.   Podmienky merania

| 2.3.1. | Vo všetkých prípadoch musia otáčky kompresora zodpovedať otáčkam, pri ktorých má motor najväčší výkon alebo pri ktorých má motor najväčšie otáčky, ktoré dovoľuje regulátor. |
| --- | --- |

2.3.1.

Vo všetkých prípadoch musia otáčky kompresora zodpovedať otáčkam, pri ktorých má motor najväčší výkon alebo pri ktorých má motor najväčšie otáčky, ktoré dovoľuje regulátor.

| 2.3.2. | Počas skúšok na určenie času t1 a času t2 musí(-ia) byť zariadenie(-ia) na akumulovanie energie pre pomocné zariadenie odpojené. |
| --- | --- |

2.3.2.

Počas skúšok na určenie času t1 a času t2 musí(-ia) byť zariadenie(-ia) na akumulovanie energie pre pomocné zariadenie odpojené.

| 2.3.3. | Pokiaľ sa má prípojné vozidlo pripojiť k motorovému vozidlu, prípojné vozidlo je reprezentované zariadením na akumulovanie energie, ktorého maximálny relatívny tlak p (vyjadrený v kPa/100) je pretlak, ktorý môže byť dodaný cez prívodný okruh ťažného vozidla a ktorého objem V (vyjadrený v litroch) je daný vzorcom p × V = 20 R (kde R je najväčšia povolená hmotnosť pripadajúca na nápravy prípojného vozidla vyjadrená v tonách). |
| --- | --- |

2.3.3.

Pokiaľ sa má prípojné vozidlo pripojiť k motorovému vozidlu, prípojné vozidlo je reprezentované zariadením na akumulovanie energie, ktorého maximálny relatívny tlak p (vyjadrený v kPa/100) je pretlak, ktorý môže byť dodaný cez prívodný okruh ťažného vozidla a ktorého objem V (vyjadrený v litroch) je daný vzorcom p × V = 20 R (kde R je najväčšia povolená hmotnosť pripadajúca na nápravy prípojného vozidla vyjadrená v tonách).

2.4.   Interpretácia výsledkov

| 2.4.1. | Čas t1 zaznamenaný pre najviac znevýhodnené zariadenie na akumulovanie energie nesmie prekročiť:






  2.4.1.1. | 3 minúty v prípade vozidiel, v prípade ktorých je dovolené pripojenie prípojného vozidla, alebo |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

Čas t1 zaznamenaný pre najviac znevýhodnené zariadenie na akumulovanie energie nesmie prekročiť:

2.4.1.1.

3 minúty v prípade vozidiel, v prípade ktorých je dovolené pripojenie prípojného vozidla, alebo

| 2.4.1.2. | 6 minút v prípade vozidiel, v prípade ktorých je dovolené pripojenie prípojného vozidla; |
| --- | --- |

2.4.1.2.

6 minút v prípade vozidiel, v prípade ktorých je dovolené pripojenie prípojného vozidla;

| 2.4.2. | čas t2 zaznamenaný pre najviac znevýhodnené zariadenie na akumulovanie energie nesmie prekročiť:






  2.4.2.1. | 6 minút v prípade vozidiel, v prípade ktorých je dovolené pripojenie prípojného vozidla, alebo |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

čas t2 zaznamenaný pre najviac znevýhodnené zariadenie na akumulovanie energie nesmie prekročiť:

2.4.2.1.

6 minút v prípade vozidiel, v prípade ktorých je dovolené pripojenie prípojného vozidla, alebo

| 2.4.2.2. | 9 minút v prípade vozidiel, v prípade ktorých je dovolené pripojenie prípojného vozidla. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

9 minút v prípade vozidiel, v prípade ktorých je dovolené pripojenie prípojného vozidla.

2.5.   Dodatočná skúška

| 2.5.1. | Ak je motorové vozidlo vybavené jedným alebo viacerými zariadeniami na akumulovanie energie pre pomocné zariadenie s celkovou kapacitou presahujúcou 20 % celkovej kapacity brzdových zariadení na akumulovanie energie, vykoná sa dodatočná skúška, počas ktorej sa nesmú objaviť žiadne nezrovnalosti v činnosti ventilov ovládajúcich plnenie zariadenia(-í) na akumulovanie energie pre pomocné zariadenie. |
| --- | --- |

2.5.1.

Ak je motorové vozidlo vybavené jedným alebo viacerými zariadeniami na akumulovanie energie pre pomocné zariadenie s celkovou kapacitou presahujúcou 20 % celkovej kapacity brzdových zariadení na akumulovanie energie, vykoná sa dodatočná skúška, počas ktorej sa nesmú objaviť žiadne nezrovnalosti v činnosti ventilov ovládajúcich plnenie zariadenia(-í) na akumulovanie energie pre pomocné zariadenie.

| 2.5.2. | Počas uvedenej skúšky sa overí, či čas je čas t3 potrebný na zvýšenie tlaku z 0 na tlak p2 v najviac znevýhodnenom zariadení na akumulovanie energie menší ako:






  2.5.2.1. | 8 minút v prípade vozidiel, v prípade ktorých je dovolené pripojenie prípojného vozidla, alebo |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Počas uvedenej skúšky sa overí, či čas je čas t3 potrebný na zvýšenie tlaku z 0 na tlak p2 v najviac znevýhodnenom zariadení na akumulovanie energie menší ako:

2.5.2.1.

8 minút v prípade vozidiel, v prípade ktorých je dovolené pripojenie prípojného vozidla, alebo

| 2.5.2.2. | 11 minút v prípade vozidiel, v prípade ktorých je dovolené pripojenie prípojného vozidla. |
| --- | --- |

2.5.2.2.

11 minút v prípade vozidiel, v prípade ktorých je dovolené pripojenie prípojného vozidla.

| 2.5.3. | Skúška sa vykonáva za podmienok predpísaných v bodoch 2.3.1 a 2.3.3. |
| --- | --- |

2.5.3.

Skúška sa vykonáva za podmienok predpísaných v bodoch 2.3.1 a 2.3.3.

2.6.   Ťažné vozidlá

| 2.6.1. | Motorové vozidla, v prípade ktorých je povolené pripojenie prípojného vozidla, musia takisto spĺňať uvedené požiadavky týkajúce sa vozidiel, v prípade ktorých nie je povolené pripojenie prípojného vozidla. V tomto prípade sa skúšky uvedené v bode 2.4.1 a 2.4.2 (a 2.5.2) tejto prílohy vykonávajú bez zariadenia na akumulovanie energie uvedeného v bode 2.3.3. |
| --- | --- |

2.6.1.

Motorové vozidla, v prípade ktorých je povolené pripojenie prípojného vozidla, musia takisto spĺňať uvedené požiadavky týkajúce sa vozidiel, v prípade ktorých nie je povolené pripojenie prípojného vozidla. V tomto prípade sa skúšky uvedené v bode 2.4.1 a 2.4.2 (a 2.5.2) tejto prílohy vykonávajú bez zariadenia na akumulovanie energie uvedeného v bode 2.3.3.

B.   PODTLAKOVÉ BRZDOVÉ SYSTÉMY

1.   KAPACITA ZARIADENÍ NA AKUMULOVANIE ENERGIE (ZÁSOBNÍKOV ENERGIE)

1.1.   Všeobecne

| 1.1.1. | Vozidlá, v prípade ktorých si činnosť brzdového systému vyžaduje použitie stlačeného vzduchu, musia byť vybavené zariadeniami na akumulovanie energie (zásobníkmi energie) s kapacitou spĺňajúcou požiadavky bodov 1.2 a 1.3 tejto prílohy (časť B). |
| --- | --- |

1.1.1.

Vozidlá, v prípade ktorých si činnosť brzdového systému vyžaduje použitie stlačeného vzduchu, musia byť vybavené zariadeniami na akumulovanie energie (zásobníkmi energie) s kapacitou spĺňajúcou požiadavky bodov 1.2 a 1.3 tejto prílohy (časť B).

| 1.1.2. | Zariadenia na akumulovanie energie však nemusia mať predpísanú kapacitu, ak je brzdový systém taký, že je možné bez akejkoľvek zásoby energie dosiahnuť účinnosť bŕzd minimálne rovnú účinnosti predpísanej pre sekundárny brzdový systém. |
| --- | --- |

1.1.2.

Zariadenia na akumulovanie energie však nemusia mať predpísanú kapacitu, ak je brzdový systém taký, že je možné bez akejkoľvek zásoby energie dosiahnuť účinnosť bŕzd minimálne rovnú účinnosti predpísanej pre sekundárny brzdový systém.

| 1.1.3. | Pri overovaní zhody s požiadavkami bodov 1.2 a 1.3 tejto prílohy musia byť brzdy nastavené na čo najmenší zdvih. |
| --- | --- |

1.1.3.

Pri overovaní zhody s požiadavkami bodov 1.2 a 1.3 tejto prílohy musia byť brzdy nastavené na čo najmenší zdvih.

1.2.   Motorové vozidlá

| 1.2.1. | Zariadenia na akumulovanie energie (zásobníky energie) motorových vozidiel musia byť také, aby bolo ešte možné dosiahnuť účinnosť predpísanú pre sekundárny brzdový systém:






  1.2.1.1. | po ôsmich plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdového systému, ak je zdrojom energie výveva, a |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Zariadenia na akumulovanie energie (zásobníky energie) motorových vozidiel musia byť také, aby bolo ešte možné dosiahnuť účinnosť predpísanú pre sekundárny brzdový systém:

1.2.1.1.

po ôsmich plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdového systému, ak je zdrojom energie výveva, a

| 1.2.1.2. | po štyroch plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdenia, ak je zdrojom energie motor. |
| --- | --- |

1.2.1.2.

po štyroch plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdenia, ak je zdrojom energie motor.

| 1.2.2. | Skúšanie sa vykonáva v zhode s nasledujúcimi požiadavkami:






  1.2.2.1. | počiatočná úroveň energie v zariadení(-iach) na akumulovanie energie musí byť úroveň špecifikovaná výrobcom (2). Musí byť taká, aby umožňovala dosiahnutie predpísanej účinnosti prevádzkového brzdového systému a musí zodpovedať podtlaku nepresahujúcemu 90 % maximálneho podtlaku dodaného zdrojom energie; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Skúšanie sa vykonáva v zhode s nasledujúcimi požiadavkami:

1.2.2.1.

počiatočná úroveň energie v zariadení(-iach) na akumulovanie energie musí byť úroveň špecifikovaná výrobcom (2). Musí byť taká, aby umožňovala dosiahnutie predpísanej účinnosti prevádzkového brzdového systému a musí zodpovedať podtlaku nepresahujúcemu 90 % maximálneho podtlaku dodaného zdrojom energie;

| 1.2.2.2. | zariadenie(-ia) na akumulovanie energie sa nemôže(-u) dopĺňať; okrem toho akékoľvek zariadenie(-ia) na akumulovanie energie musí(-ia) byť odpojené; |
| --- | --- |

1.2.2.2.

zariadenie(-ia) na akumulovanie energie sa nemôže(-u) dopĺňať; okrem toho akékoľvek zariadenie(-ia) na akumulovanie energie musí(-ia) byť odpojené;

| 1.2.2.3. | v prípade motorového vozidla, v prípade ktorého je povolené pripojenie prípojného vozidla, sa uzavrie prívodné vedenie a k ovládaciemu vedeniu sa pripojí zariadenie na akumulovanie energie s kapacitou 0,5 litra. Po skúške uvedenej v bode 1.2.1 úroveň podtlaku v ovládacom vedení nesmie klesnúť pod úroveň ekvivalentnú jednej polovici číselnej hodnoty dosiahnutej pri prvom zabrzdení. |
| --- | --- |

1.2.2.3.

v prípade motorového vozidla, v prípade ktorého je povolené pripojenie prípojného vozidla, sa uzavrie prívodné vedenie a k ovládaciemu vedeniu sa pripojí zariadenie na akumulovanie energie s kapacitou 0,5 litra. Po skúške uvedenej v bode 1.2.1 úroveň podtlaku v ovládacom vedení nesmie klesnúť pod úroveň ekvivalentnú jednej polovici číselnej hodnoty dosiahnutej pri prvom zabrzdení.

1.3.   Prípojné vozidlá (len kategórie O1 a O2)

| 1.3.1. | Zariadenia na akumulovanie energie (zásobníky energie), ktorými sú prípojné vozidlá vybavené, musia byť také, aby úroveň podtlaku v bodoch použitia neklesla pod úroveň zodpovedajúcu polovici hodnoty dosiahnutej pri prvom zabrzdení po skúške zahŕňajúcej štyri plné zdvihy prevádzkového brzdového systému prípojného vozidla. |
| --- | --- |

1.3.1.

Zariadenia na akumulovanie energie (zásobníky energie), ktorými sú prípojné vozidlá vybavené, musia byť také, aby úroveň podtlaku v bodoch použitia neklesla pod úroveň zodpovedajúcu polovici hodnoty dosiahnutej pri prvom zabrzdení po skúške zahŕňajúcej štyri plné zdvihy prevádzkového brzdového systému prípojného vozidla.

| 1.3.2. | Skúšanie sa vykonáva v zhode s nasledujúcimi požiadavkami:






  1.3.2.1. | počiatočná úroveň energie v zariadení(-iach) na akumulovanie energie musí byť úroveň špecifikovaná výrobcom (2). Musí byť taká, aby umožnila dosiahnutie predpísanej účinnosti prevádzkového brzdového systému; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

Skúšanie sa vykonáva v zhode s nasledujúcimi požiadavkami:

1.3.2.1.

počiatočná úroveň energie v zariadení(-iach) na akumulovanie energie musí byť úroveň špecifikovaná výrobcom (2). Musí byť taká, aby umožnila dosiahnutie predpísanej účinnosti prevádzkového brzdového systému;

| 1.3.2.2. | zariadenie(-ia) na akumulovanie energie sa nemôže(-u) dopĺňať; okrem toho akékoľvek zariadenie(-ia) na akumulovanie energie musí(-ia) byť odpojené. |
| --- | --- |

1.3.2.2.

zariadenie(-ia) na akumulovanie energie sa nemôže(-u) dopĺňať; okrem toho akékoľvek zariadenie(-ia) na akumulovanie energie musí(-ia) byť odpojené.

2.   KAPACITA ZDROJOV ENERGIE

2.1.   Všeobecne

| 2.1.1. | Zdroj energie musí byť pri počiatočnom atmosférickom tlaku okolia schopný za tri minúty dosiahnuť v zariadení(-iach) na akumulovanie energie počiatočnú úroveň špecifikovanú v bode 1.2.2.1. V prípade motorového vozidla, v prípade ktorého je povolené pripojenie prípojného vozidla, čas na dosiahnutie uvedenej úrovne v podmienkach špecifikovaných v bode 2.2 nesmie nepresiahnuť 6 minút. |
| --- | --- |

2.1.1.

Zdroj energie musí byť pri počiatočnom atmosférickom tlaku okolia schopný za tri minúty dosiahnuť v zariadení(-iach) na akumulovanie energie počiatočnú úroveň špecifikovanú v bode 1.2.2.1. V prípade motorového vozidla, v prípade ktorého je povolené pripojenie prípojného vozidla, čas na dosiahnutie uvedenej úrovne v podmienkach špecifikovaných v bode 2.2 nesmie nepresiahnuť 6 minút.

2.2.   Podmienky merania

| 2.2.1. | Otáčky zdroja podtlaku sa musia byť:






  2.2.1.1. | ak je zdrojom podtlaku motor vozidla, otáčky motora dosiahnuté pri stojacom vozidle so zaradeným neutrálnym prevodovým stupňom a s motorom pri voľnobehu; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Otáčky zdroja podtlaku sa musia byť:

2.2.1.1.

ak je zdrojom podtlaku motor vozidla, otáčky motora dosiahnuté pri stojacom vozidle so zaradeným neutrálnym prevodovým stupňom a s motorom pri voľnobehu;

| 2.2.1.2. | ak je zdrojom podtlaku výveva, otáčky dosiahnuté s motorom pri 65 % otáčok, pri ktorých má motor najväčší výkon, a |
| --- | --- |

2.2.1.2.

ak je zdrojom podtlaku výveva, otáčky dosiahnuté s motorom pri 65 % otáčok, pri ktorých má motor najväčší výkon, a

| 2.2.1.3. | ak je zdrojom podtlaku výveva a motor je vybavený regulátorom, otáčky dosiahnuté s motorom pri 65 % maximálnych otáčok, ktoré dovoľuje regulátor. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

ak je zdrojom podtlaku výveva a motor je vybavený regulátorom, otáčky dosiahnuté s motorom pri 65 % maximálnych otáčok, ktoré dovoľuje regulátor.

| 2.2.2. | Ak je motorové vozidlo určené na spojenie s prípojným vozidlom, ktorého prevádzkový brzdový systém je ovládaný podtlakom, prípojné vozidlo je reprezentované zariadením na akumulovanie energie s kapacitou V v litroch stanovených vzorcom: V = 15 R, kde R je maximálna prípustná hmotnosť v tonách pripadajúca na nápravu prípojného vozidla. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ak je motorové vozidlo určené na spojenie s prípojným vozidlom, ktorého prevádzkový brzdový systém je ovládaný podtlakom, prípojné vozidlo je reprezentované zariadením na akumulovanie energie s kapacitou V v litroch stanovených vzorcom: V = 15 R, kde R je maximálna prípustná hmotnosť v tonách pripadajúca na nápravu prípojného vozidla.

C.   HYDRAULICKÉ BRZDOVÉ SYSTÉMY S AKUMULOVANOU ENERGIOU

1.   KAPACITA ZARIADENÍ NA AKUMULOVANIE ENERGIE (ZÁSOBNÍKOV ENERGIE)

1.1.   Všeobecne

| 1.1.1. | Vozidlá, v prípade ktorých si činnosť brzdového systému vyžaduje použitie akumulovanej energie dodanej hydraulickou kvapalinou pod tlakom, musia byť vybavené zariadeniami na akumulovanie energie (akumulátormi energie) s kapacitou spĺňajúcou požiadavky bodu 1.2 tejto prílohy (časť C). |
| --- | --- |

1.1.1.

Vozidlá, v prípade ktorých si činnosť brzdového systému vyžaduje použitie akumulovanej energie dodanej hydraulickou kvapalinou pod tlakom, musia byť vybavené zariadeniami na akumulovanie energie (akumulátormi energie) s kapacitou spĺňajúcou požiadavky bodu 1.2 tejto prílohy (časť C).

| 1.1.2. | Zariadenia na akumulovanie energie však nemusia mať predpísanú kapacitu, ak je brzdový systém taký, že je možné bez akejkoľvek zásoby energie dosiahnuť ovládaním prevádzkového brzdového systému účinnosť bŕzd minimálne rovná účinnosti predpísanej pre sekundárny brzdový systém. |
| --- | --- |

1.1.2.

Zariadenia na akumulovanie energie však nemusia mať predpísanú kapacitu, ak je brzdový systém taký, že je možné bez akejkoľvek zásoby energie dosiahnuť ovládaním prevádzkového brzdového systému účinnosť bŕzd minimálne rovná účinnosti predpísanej pre sekundárny brzdový systém.

| 1.1.3. | Pri overovaní zhody s požiadavkami bodov 1.2.1, 1.2.2 a 2.1 tejto prílohy musia byť brzdy nastavené na čo najmenší zdvih a ovládanie musí byť také, aby podľa bodu 1.2.1 bola rýchlosť plných zdvihov taká, aby zabezpečila interval medzi jednotlivými stlačeniami najmenej 60 sekúnd. |
| --- | --- |

1.1.3.

Pri overovaní zhody s požiadavkami bodov 1.2.1, 1.2.2 a 2.1 tejto prílohy musia byť brzdy nastavené na čo najmenší zdvih a ovládanie musí byť také, aby podľa bodu 1.2.1 bola rýchlosť plných zdvihov taká, aby zabezpečila interval medzi jednotlivými stlačeniami najmenej 60 sekúnd.

1.2.   Motorové vozidlá

| 1.2.1. | Motorové vozidlá vybavené kvapalinovým brzdovým systémom s akumulovanou energiou musia spĺňať nasledujúce požiadavky:






  1.2.1.1. | Po ôsmich plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdového systému musí byť ešte možné pri deviatom stlačení dosiahnuť účinnosť predpísanú pre sekundárny brzdový systém. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Motorové vozidlá vybavené kvapalinovým brzdovým systémom s akumulovanou energiou musia spĺňať nasledujúce požiadavky:

1.2.1.1.

Po ôsmich plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdového systému musí byť ešte možné pri deviatom stlačení dosiahnuť účinnosť predpísanú pre sekundárny brzdový systém.

| 1.2.1.2. | Skúšanie sa vykonáva v zhode s nasledujúcimi požiadavkami:






  1.2.1.2.1. | skúšanie sa začína pri tlaku, ktorý môže špecifikovať výrobca, ale ktorý nie je vyšší ako zapínací tlak; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2.

Skúšanie sa vykonáva v zhode s nasledujúcimi požiadavkami:

1.2.1.2.1.

skúšanie sa začína pri tlaku, ktorý môže špecifikovať výrobca, ale ktorý nie je vyšší ako zapínací tlak;

| 1.2.1.2.2. | zariadenie(-ia) na akumulovanie energie sa nemôže(-u) dopĺňať; okrem toho akékoľvek zariadenie(-ia) na akumulovanie energie musí(-ia) byť odpojené. |
| --- | --- |

1.2.1.2.2.

zariadenie(-ia) na akumulovanie energie sa nemôže(-u) dopĺňať; okrem toho akékoľvek zariadenie(-ia) na akumulovanie energie musí(-ia) byť odpojené.

| 1.2.2. | Motorové vozidlá vybavené hydraulickým brzdovým systémom s akumulovanou energiou, ktoré nemôžu splniť požiadavky bodu 2.2.1.5.1 tohto predpisu, sa považujú za vozidlá, ktoré spĺňajú ustanovenia tohto bodu, ak spĺňajú nasledujúce požiadavky:






  1.2.2.1. | Po akejkoľvek poruche v prevode musí byť ešte možné po ôsmich plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdového systému dosiahnuť pri deviatom zdvihu minimálne účinnosť predpísanú pre sekundárny brzdový systém alebo ak sa účinnosť sekundárneho brzdenia vyžadujúca použitie akumulovanej energie dosiahne samostatným ovládaním, musí byť ešte možné po ôsmich plných zdvihoch dosiahnuť pri deviatom zdvihu zvyškovú účinnosť predpísanú v bode 5.2.1.4 tohto predpisu. |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Motorové vozidlá vybavené hydraulickým brzdovým systémom s akumulovanou energiou, ktoré nemôžu splniť požiadavky bodu 2.2.1.5.1 tohto predpisu, sa považujú za vozidlá, ktoré spĺňajú ustanovenia tohto bodu, ak spĺňajú nasledujúce požiadavky:

1.2.2.1.

Po akejkoľvek poruche v prevode musí byť ešte možné po ôsmich plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdového systému dosiahnuť pri deviatom zdvihu minimálne účinnosť predpísanú pre sekundárny brzdový systém alebo ak sa účinnosť sekundárneho brzdenia vyžadujúca použitie akumulovanej energie dosiahne samostatným ovládaním, musí byť ešte možné po ôsmich plných zdvihoch dosiahnuť pri deviatom zdvihu zvyškovú účinnosť predpísanú v bode 5.2.1.4 tohto predpisu.

| 1.2.2.2. | Skúšanie sa vykonáva v zhode s nasledujúcimi požiadavkami:






  1.2.2.2.1. | So zdrojom energie mimo prevádzky alebo v prevádzke pri otáčkach zodpovedajúcich voľnobehu motora sa vyvolá akákoľvek porucha v prevode. Pred vyvolaním takejto poruchy musí byť v zariadení(-iach) na akumulovanie energie tlak, ktorý môže špecifikovať výrobca, ale ktorý nie je vyšší ako zapínací. |
| --- | --- | --- |

1.2.2.2.

Skúšanie sa vykonáva v zhode s nasledujúcimi požiadavkami:

1.2.2.2.1.

So zdrojom energie mimo prevádzky alebo v prevádzke pri otáčkach zodpovedajúcich voľnobehu motora sa vyvolá akákoľvek porucha v prevode. Pred vyvolaním takejto poruchy musí byť v zariadení(-iach) na akumulovanie energie tlak, ktorý môže špecifikovať výrobca, ale ktorý nie je vyšší ako zapínací.

| 1.2.2.2.2. | Pomocné zariadenie a jeho zariadenia na akumulovanie energie, ak existujú, musia byť odpojené. |
| --- | --- |

1.2.2.2.2.

Pomocné zariadenie a jeho zariadenia na akumulovanie energie, ak existujú, musia byť odpojené.

2.   KAPACITA HYDRAULICKÝCH KVAPALINOVÝCH ZDROJOV ENERGIE

| 2.1. | Zdroje energie musia spĺňať požiadavky stanovené v nasledujúcich bodoch:






  2.1.1. | Vymedzenie pojmov:






  2.1.1.1. | „p1“ predstavuje maximálny prevádzkový tlak (vypínací tlak) v zariadení(-iach) na akumulovanie energie špecifikovaný výrobcom; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

Zdroje energie musia spĺňať požiadavky stanovené v nasledujúcich bodoch:

2.1.1.

Vymedzenie pojmov:

2.1.1.1.

„p1“ predstavuje maximálny prevádzkový tlak (vypínací tlak) v zariadení(-iach) na akumulovanie energie špecifikovaný výrobcom;

| 2.1.1.2. | „p2“ predstavuje tlak, ktorý sa dosiahne po štyroch plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdového systému z počiatočného tlaku p1 bez doplňovania zariadenia(-í) na akumulovanie energie; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

„p2“ predstavuje tlak, ktorý sa dosiahne po štyroch plných zdvihoch ovládania prevádzkového brzdového systému z počiatočného tlaku p1 bez doplňovania zariadenia(-í) na akumulovanie energie;

| 2.1.1.3. | „t“ predstavuje čas potrebný na to, aby sa tlak v zariadení(-iach) na akumulovanie energie zvýšil z p2 na p1 bez použitia ovládania prevádzkového brzdového systému. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

„t“ predstavuje čas potrebný na to, aby sa tlak v zariadení(-iach) na akumulovanie energie zvýšil z p2 na p1 bez použitia ovládania prevádzkového brzdového systému.

| 2.1.2. | Podmienky merania






  2.1.2.1. | Počas skúšky na určenie času t plniaca rýchlosť zdroja energie sa musí rovnať tej, ktorá sa dosiahne, keď je motor v chode pri otáčkach zodpovedajúcich maximálnemu výkonu alebo pri otáčkach dovolených regulátorom nadmerných otáčok. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Podmienky merania

2.1.2.1.

Počas skúšky na určenie času t plniaca rýchlosť zdroja energie sa musí rovnať tej, ktorá sa dosiahne, keď je motor v chode pri otáčkach zodpovedajúcich maximálnemu výkonu alebo pri otáčkach dovolených regulátorom nadmerných otáčok.

| 2.1.2.2. | Počas skúšky na určenie času t zariadenie(-ia) na akumulovanie energie pre pomocné zariadenie sa nesmie(-ú) odpojiť inak ako automaticky. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Počas skúšky na určenie času t zariadenie(-ia) na akumulovanie energie pre pomocné zariadenie sa nesmie(-ú) odpojiť inak ako automaticky.

| 2.1.3. | Interpretácia výsledkov






  2.1.3.1. | V prípade všetkých vozidiel okrej vozidiel kategórie M3, N2 and N3 čas t nesmie presiahnuť 20 sekúnd. |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Interpretácia výsledkov

2.1.3.1.

V prípade všetkých vozidiel okrej vozidiel kategórie M3, N2 and N3 čas t nesmie presiahnuť 20 sekúnd.

| 2.1.3.2. | V prípade vozidiel kategórií M3, N2 and N3 nesmie čas t presiahnuť 30 sekúnd. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

V prípade vozidiel kategórií M3, N2 and N3 nesmie čas t presiahnuť 30 sekúnd.

3.   CHARAKTERISTIKY VÝSTRAŽNÝCH ZARIADENÍ

S motorom v pokoji a začínajúc pri tlaku, ktorý môže špecifikovať výrobca, ale ktorý nesmie presiahnuť vypínací tlak, sa výstražné zariadenie nesmie spustiť po vykonaní dvoch plných zdvihov ovládania prevádzkového brzdového systému.

---

(1)  Úroveň počiatočnej energie sa uvedie v schvaľovacom dokumente.

(2)  Úroveň počiatočnej energie sa uvedie v schvaľovacom dokumente.

---

PRÍLOHA 8

Ustanovenia týkajúce sa osobitných podmienok pre pružinové brzdové systémy

1.   VYMEDZENIE POJMOV

| 1.1. | „Pružinové brzdové systémy“ sú brzdové systémy, ktorým energiu potrebnú na brzdenie dodáva jedna alebo viac pružín, ktoré fungujú ako zariadenie na akumulovanie energie (akumulátor energie). |
| --- | --- |

1.1.

„Pružinové brzdové systémy“ sú brzdové systémy, ktorým energiu potrebnú na brzdenie dodáva jedna alebo viac pružín, ktoré fungujú ako zariadenie na akumulovanie energie (akumulátor energie).

| 1.1.1. | Energia potrebná na stlačenie pružiny, aby sa uvoľnila brzda, sa dodáva a ovláda „ovládaním“, ktoré do činnosti uvádza vodič (pozri vymedzenie v bode 2.4 tohto predpisu). |
| --- | --- |

1.1.1.

Energia potrebná na stlačenie pružiny, aby sa uvoľnila brzda, sa dodáva a ovláda „ovládaním“, ktoré do činnosti uvádza vodič (pozri vymedzenie v bode 2.4 tohto predpisu).

| 1.2. | „Tlaková komora pružiny“ je komora, v ktorej skutočne vzniká zmena tlaku vyvolávajúca stláčanie pružiny. |
| --- | --- |

1.2.

„Tlaková komora pružiny“ je komora, v ktorej skutočne vzniká zmena tlaku vyvolávajúca stláčanie pružiny.

| 1.3. | Ak sa stláčajú pružiny podtlakovým zariadením, „tlak“ znamená záporný tlak v celej tejto prílohe. |
| --- | --- |

1.3.

Ak sa stláčajú pružiny podtlakovým zariadením, „tlak“ znamená záporný tlak v celej tejto prílohe.

2.   VŠEOBECNE

| 2.1. | Pružinový brzdový systém nemôže byť použitý ako prevádzkový brzdový systém. V prípade poruchy v niektorej časti prevodu prevádzkového brzdového systému sa však pružinový brzdový systém môže použiť na dosiahnutie zvyškovej účinnosti predpísanej v bode 5.2.1.4 tohto predpisu za predpokladu, že vodič môže toto pôsobenie odstupňovať. V prípade motorových vozidiel, s výnimkou ťahačov návesov spĺňajúcich požiadavky špecifikované v bode 5.2.1.4.1 tohto predpisu, sa pružinový brzdový systém nesmie použiť ako jediný zdroj zvyškového brzdenia. Podtlakové pružinové brzdové systémy sa nesmú použiť pre prípojné vozidlá. |
| --- | --- |

2.1.

Pružinový brzdový systém nemôže byť použitý ako prevádzkový brzdový systém. V prípade poruchy v niektorej časti prevodu prevádzkového brzdového systému sa však pružinový brzdový systém môže použiť na dosiahnutie zvyškovej účinnosti predpísanej v bode 5.2.1.4 tohto predpisu za predpokladu, že vodič môže toto pôsobenie odstupňovať. V prípade motorových vozidiel, s výnimkou ťahačov návesov spĺňajúcich požiadavky špecifikované v bode 5.2.1.4.1 tohto predpisu, sa pružinový brzdový systém nesmie použiť ako jediný zdroj zvyškového brzdenia. Podtlakové pružinové brzdové systémy sa nesmú použiť pre prípojné vozidlá.

| 2.2. | Malé zmeny ktoréhokoľvek z tlakových limitov, ktoré môžu nastať v plniacom okruhu tlakovej komory pružiny, nesmú spôsobiť podstatnejšiu zmenu brzdnej sily. |
| --- | --- |

2.2.

Malé zmeny ktoréhokoľvek z tlakových limitov, ktoré môžu nastať v plniacom okruhu tlakovej komory pružiny, nesmú spôsobiť podstatnejšiu zmenu brzdnej sily.

| 2.3. | Na motorové vozidlá vybavené pružinovými brzdami sa vzťahujú nasledujúce požiadavky:






  2.3.1. | Plniaci okruh tlakovej komory pružiny musí buď obsahovať vlastnú zásobu energie, alebo musí byť zásobovaný z aspoň dvoch nezávislých zásob energie. Prívodné vedenie prípojného vozidla môže byť napojené na tento plniaci okruh pod podmienkou, že pokles tlaku v prívodnom vedení prípojného vozidla nesmie uviesť do činnosti aktivátory pružinovej brzdy. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Na motorové vozidlá vybavené pružinovými brzdami sa vzťahujú nasledujúce požiadavky:

2.3.1.

Plniaci okruh tlakovej komory pružiny musí buď obsahovať vlastnú zásobu energie, alebo musí byť zásobovaný z aspoň dvoch nezávislých zásob energie. Prívodné vedenie prípojného vozidla môže byť napojené na tento plniaci okruh pod podmienkou, že pokles tlaku v prívodnom vedení prípojného vozidla nesmie uviesť do činnosti aktivátory pružinovej brzdy.

| 2.3.2. | Pomocné zariadenie môže iba odoberať energiu z plniaceho okruhu aktivátorov pružinovej brzdy pod podmienkou, že svojou činnosťou, a to i v prípade poruchy zdroja energie, nesmú spôsobiť pokles zásoby energie pre aktivátory pružinovej brzdy pod úroveň, s ktorou je možné raz uvoľniť aktivátory pružinovej brzdy. |
| --- | --- |

2.3.2.

Pomocné zariadenie môže iba odoberať energiu z plniaceho okruhu aktivátorov pružinovej brzdy pod podmienkou, že svojou činnosťou, a to i v prípade poruchy zdroja energie, nesmú spôsobiť pokles zásoby energie pre aktivátory pružinovej brzdy pod úroveň, s ktorou je možné raz uvoľniť aktivátory pružinovej brzdy.

| 2.3.3. | V každom prípade pri opätovnom plnení brzdového systému z nulového tlaku sa pružinové brzdy nesmú uvoľniť bez ohľadu na polohu ovládacieho zariadenia, kým tlak v prevádzkovom brzdovom systéme nie je postačujúci na zabezpečenie aspoň predpísanej účinnosti sekundárneho brzdenia naloženého vozidla pri použití ovládania prevádzkového brzdového systému. |
| --- | --- |

2.3.3.

V každom prípade pri opätovnom plnení brzdového systému z nulového tlaku sa pružinové brzdy nesmú uvoľniť bez ohľadu na polohu ovládacieho zariadenia, kým tlak v prevádzkovom brzdovom systéme nie je postačujúci na zabezpečenie aspoň predpísanej účinnosti sekundárneho brzdenia naloženého vozidla pri použití ovládania prevádzkového brzdového systému.

| 2.3.4. | Po zabrzdení sa pružinové brzdy nesmú uvoľniť, kým v prevádzkovom brzdovom systéme nie je dostatočný tlak s cieľom poskytnúť aspoň predpísaná zvyšková účinnosť bŕzd naloženého vozidla použitím ovládania prevádzkového brzdenia. |
| --- | --- |

2.3.4.

Po zabrzdení sa pružinové brzdy nesmú uvoľniť, kým v prevádzkovom brzdovom systéme nie je dostatočný tlak s cieľom poskytnúť aspoň predpísaná zvyšková účinnosť bŕzd naloženého vozidla použitím ovládania prevádzkového brzdenia.

| 2.4. | V motorových vozidlách musí byť systém konštruovaný tak, aby bolo možné zabrzdiť a uvoľniť brzdy najmenej trikrát, ak je počiatočný tlak v tlakovej komore pružiny rovný maximálnemu konštrukčnému tlaku. V prípade prípojných vozidiel musí byť možné aspoň trikrát uvoľniť brzdy odpojeného prípojného vozidla, pričom tlak v prívodnom vedení pred odpojením je 750 kPa. Pred kontrolou je však potrebné uvoľniť núdzovú brzdu. Tieto podmienky musia byť splnené pri nastavení bŕzd na čo najmenší zdvih. Okrem toho musí byť možné zabrzdiť a uvoľniť parkovací brzdový systém špecifikovaný v bode 5.2.2.10 tohto predpisu, len čo sa prípojné vozidlo spojí s ťažným vozidlom. |
| --- | --- |

2.4.

V motorových vozidlách musí byť systém konštruovaný tak, aby bolo možné zabrzdiť a uvoľniť brzdy najmenej trikrát, ak je počiatočný tlak v tlakovej komore pružiny rovný maximálnemu konštrukčnému tlaku. V prípade prípojných vozidiel musí byť možné aspoň trikrát uvoľniť brzdy odpojeného prípojného vozidla, pričom tlak v prívodnom vedení pred odpojením je 750 kPa. Pred kontrolou je však potrebné uvoľniť núdzovú brzdu. Tieto podmienky musia byť splnené pri nastavení bŕzd na čo najmenší zdvih. Okrem toho musí byť možné zabrzdiť a uvoľniť parkovací brzdový systém špecifikovaný v bode 5.2.2.10 tohto predpisu, len čo sa prípojné vozidlo spojí s ťažným vozidlom.

| 2.5. | V prípade motorových vozidiel tlak v tlakovej komore pružiny, pri ktorom pružiny začínajú uvádzať brzdy do činnosti pri nastavení bŕzd na čo najmenší zdvih, nesmie byť väčší ako 80 % minimálnej úrovne normálne dostupného tlaku.
  V prípade prípojných vozidiel tlak v tlakovej komore pružiny, pri ktorom pružiny začínajú uvádzať brzdy do činnosti, nesmie byť väčší ako tlak, ktorý sa dosiahne po štyroch plných zdvihoch prevádzkového brzdového systému podľa bodu 1.3 časti A prílohy 7 k tomuto predpisu. Počiatočný tlak je stanovený na 700 kPa. |
| --- | --- |

2.5.

V prípade motorových vozidiel tlak v tlakovej komore pružiny, pri ktorom pružiny začínajú uvádzať brzdy do činnosti pri nastavení bŕzd na čo najmenší zdvih, nesmie byť väčší ako 80 % minimálnej úrovne normálne dostupného tlaku.

V prípade prípojných vozidiel tlak v tlakovej komore pružiny, pri ktorom pružiny začínajú uvádzať brzdy do činnosti, nesmie byť väčší ako tlak, ktorý sa dosiahne po štyroch plných zdvihoch prevádzkového brzdového systému podľa bodu 1.3 časti A prílohy 7 k tomuto predpisu. Počiatočný tlak je stanovený na 700 kPa.

| 2.6. | Keď tlak vo vedení dodávajúcom energiu tlakovej komore pružiny, s výnimkou vedení pomocného uvoľňovacieho zariadenia, ktoré používa kvapalinu pod tlakom, poklesne na úroveň, pri ktorej sa začínajú pohybovať časti bŕzd, musí sa uviesť do činnosti optické alebo akustické výstražné zariadenie. Za predpokladu, že je táto požiadavka splnená, výstražné zariadenie môže obsahovať červený výstražný signál špecifikovaný v bode 5.2.1.29.1.1 tohto predpisu. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na prípojné vozidlá. |
| --- | --- |

2.6.

Keď tlak vo vedení dodávajúcom energiu tlakovej komore pružiny, s výnimkou vedení pomocného uvoľňovacieho zariadenia, ktoré používa kvapalinu pod tlakom, poklesne na úroveň, pri ktorej sa začínajú pohybovať časti bŕzd, musí sa uviesť do činnosti optické alebo akustické výstražné zariadenie. Za predpokladu, že je táto požiadavka splnená, výstražné zariadenie môže obsahovať červený výstražný signál špecifikovaný v bode 5.2.1.29.1.1 tohto predpisu. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na prípojné vozidlá.

| 2.7. | Ak je motorové vozidlo povolené na ťahanie prípojného vozidla s priebežným alebo polopriebežným brzdovým systémom vybavené pružinovým brzdovým systémom, automatické použitie uvedeného systému musí uviesť do činnosti brzdy prípojného vozidla. |
| --- | --- |

2.7.

Ak je motorové vozidlo povolené na ťahanie prípojného vozidla s priebežným alebo polopriebežným brzdovým systémom vybavené pružinovým brzdovým systémom, automatické použitie uvedeného systému musí uviesť do činnosti brzdy prípojného vozidla.

3.   POMOCNÝ UVOĽŇOVACÍ SYSTÉM

| 3.1. | Pružinový brzdový systém musí byť konštruovaný tak, aby v prípade poruchy v uvedenom systéme bolo ešte možné uvoľniť brzdy. Toto sa môže dosiahnuť pomocným uvoľňovacím zariadením (pneumatickým, mechanickým atď.).
  Pomocné uvoľňovacie zariadenia, ktoré potrebujú na uvoľnenie zásobu energie, musia odoberať túto energiu zo zásoby energie nezávislej od zásoby energie normálne používanej pre pružinový brzdový systém. Pneumatická alebo hydraulická kvapalina v takomto pomocnom uvoľňovacom zariadení môže pôsobiť na tú istú plochu piesta v tlakovej komore pružiny, ktorá sa používa pre normálny pružinový brzdový systém pod podmienkou, že pomocné uvoľňovacie zariadenie má samostatné vedenie. Spojenie tohto vedenia s normálnym vedením spájajúcim ovládacie zariadenie s aktivátormi pružinových bŕzd musí byť na každom aktivátore pružinovej brzdy bezprostredne pred vstupom do tlakovej komory pružiny, ak nie je integrované do telesa aktivátora. Toto spojenie musí obsahovať zariadenie, ktoré zabráni ovplyvňovaniu jedného vedenia druhým. Požiadavky bodu 5.2.1.6 tohto predpisu sa uplatňujú aj na toto zariadenie. |
| --- | --- |

3.1.

Pružinový brzdový systém musí byť konštruovaný tak, aby v prípade poruchy v uvedenom systéme bolo ešte možné uvoľniť brzdy. Toto sa môže dosiahnuť pomocným uvoľňovacím zariadením (pneumatickým, mechanickým atď.).

Pomocné uvoľňovacie zariadenia, ktoré potrebujú na uvoľnenie zásobu energie, musia odoberať túto energiu zo zásoby energie nezávislej od zásoby energie normálne používanej pre pružinový brzdový systém. Pneumatická alebo hydraulická kvapalina v takomto pomocnom uvoľňovacom zariadení môže pôsobiť na tú istú plochu piesta v tlakovej komore pružiny, ktorá sa používa pre normálny pružinový brzdový systém pod podmienkou, že pomocné uvoľňovacie zariadenie má samostatné vedenie. Spojenie tohto vedenia s normálnym vedením spájajúcim ovládacie zariadenie s aktivátormi pružinových bŕzd musí byť na každom aktivátore pružinovej brzdy bezprostredne pred vstupom do tlakovej komory pružiny, ak nie je integrované do telesa aktivátora. Toto spojenie musí obsahovať zariadenie, ktoré zabráni ovplyvňovaniu jedného vedenia druhým. Požiadavky bodu 5.2.1.6 tohto predpisu sa uplatňujú aj na toto zariadenie.

| 3.1.1. | Na účely požiadavky bodu 3.1 sa neuvažuje o možnosti poruchy komponentov prevodu brzdového systému, ktoré sa podľa bodu 5.2.1.2.7 tohto predpisu nepovažujú za komponenty podliehajúce poruche za predpokladu, že sú z kovového materiálu alebo z materiálu s ekvivalentnými vlastnosťami a že u nich pri normálnom brzdení nedochádza k podstatnejšej deformácii. |
| --- | --- |

3.1.1.

Na účely požiadavky bodu 3.1 sa neuvažuje o možnosti poruchy komponentov prevodu brzdového systému, ktoré sa podľa bodu 5.2.1.2.7 tohto predpisu nepovažujú za komponenty podliehajúce poruche za predpokladu, že sú z kovového materiálu alebo z materiálu s ekvivalentnými vlastnosťami a že u nich pri normálnom brzdení nedochádza k podstatnejšej deformácii.

| 3.2. | Ak si činnosť pomocného zariadenia uvedeného v bode 3.1 vyžaduje použiť náradie alebo kľúč, musí sa toto náradie alebo kľúč nachádzať vo vozidle. |
| --- | --- |

3.2.

Ak si činnosť pomocného zariadenia uvedeného v bode 3.1 vyžaduje použiť náradie alebo kľúč, musí sa toto náradie alebo kľúč nachádzať vo vozidle.

| 3.3. | Keď pomocný uvoľňovací systém využíva uloženú energiu na uvoľnenie pružinových bŕzd, uplatňujú sa nasledujúce dodatočné požiadavky:






  3.3.1. | Keď ovládanie pomocného uvoľňovacieho systému pružinovej brzdy je to isté ako ovládanie použité pre sekundárnu/parkovaciu brzdu, vo všetkých prípadoch sa uplatňujú požiadavky stanovené v bode 2.3. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Keď pomocný uvoľňovací systém využíva uloženú energiu na uvoľnenie pružinových bŕzd, uplatňujú sa nasledujúce dodatočné požiadavky:

3.3.1.

Keď ovládanie pomocného uvoľňovacieho systému pružinovej brzdy je to isté ako ovládanie použité pre sekundárnu/parkovaciu brzdu, vo všetkých prípadoch sa uplatňujú požiadavky stanovené v bode 2.3.

| 3.3.2. | Keď ovládanie pomocného uvoľňovacieho systému pružinovej brzdy je oddelené od ovládania sekundárnej/parkovacej brzdy, na obidva ovládacie systémy sa vzťahujú požiadavky stanovené v bode 2.3. Požiadavky bodu 2.3.4 sa však nevzťahujú na pomocný uvoľňovací systém pružinovej brzdy. Navyše pomocné uvoľňovacie ovládanie musí byť umiestnené tak, aby ho nemohol použiť vodič z normálnej jazdnej polohy. |
| --- | --- |

3.3.2.

Keď ovládanie pomocného uvoľňovacieho systému pružinovej brzdy je oddelené od ovládania sekundárnej/parkovacej brzdy, na obidva ovládacie systémy sa vzťahujú požiadavky stanovené v bode 2.3. Požiadavky bodu 2.3.4 sa však nevzťahujú na pomocný uvoľňovací systém pružinovej brzdy. Navyše pomocné uvoľňovacie ovládanie musí byť umiestnené tak, aby ho nemohol použiť vodič z normálnej jazdnej polohy.

| 3.4. | Ak sa stlačený vzduch používa v pomocnom uvoľňovacom systéme, systém by sa mal aktivovať samostatným ovládaním, ktoré nie je spojené s ovládaním pružinovej brzdy. |
| --- | --- |

3.4.

Ak sa stlačený vzduch používa v pomocnom uvoľňovacom systéme, systém by sa mal aktivovať samostatným ovládaním, ktoré nie je spojené s ovládaním pružinovej brzdy.

---

PRÍLOHA 9

Ustanovenia týkajúce sa parkovacích brzdových systémov vybavených mechanickým blokovaním brzdových valcov (aktivátory blokovania)

1.   VYMEDZENIE POJMOV

„Mechanické blokovacie zariadenie brzdových valcov“ je zariadenie, ktoré zabezpečuje brzdenie parkovacieho brzdového systému mechanickým zablokovaním piestnice brzdového valca. Mechanické blokovanie sa vykoná tak, že sa vypustí stlačená kvapalina z blokovacej komory; zariadenie je skonštruované tak, aby sa mohlo odblokovať obnovením tlaku v blokovacej komore.

2.   OSOBITNÉ POŽIADAVKY

| 2.1. | Keď sa tlak v blokovacej komore priblíži k úrovni zodpovedajúcej mechanickému blokovaniu, musí sa uviesť do činnosti optické alebo akustické výstražné zariadenie. Za predpokladu, že je táto požiadavka splnená, výstražné zariadenie môže obsahovať červený výstražný signál špecifikovaný v bode 5.2.1.29.1.1 tohto predpisu. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na prípojné vozidlá.
  V prípade prípojných vozidiel tlak zodpovedajúci mechanickému blokovaniu nesmie presiahnuť 400 kPa. Účinnosť predpísaná pre parkovacie brzdy sa musí dosiahnuť po každej jednotlivej poruche prevádzkového brzdového systému prípojného vozidla. Okrem toho musí byť možné aspoň trikrát uvoľniť brzdy odpojeného prípojného vozidla, pričom tlak v prívodnom vedení pred odpojením je 650 kPa. Tieto podmienky musia byť splnené pri nastavení bŕzd na čo najmenší zdvih. Okrem toho musí byť možné zabrzdiť a uvoľniť parkovací brzdový systém špecifikovaný v bode 5.2.2.10 tohto predpisu, len čo sa prípojné vozidlo spojí s ťažným vozidlom. |
| --- | --- |

2.1.

Keď sa tlak v blokovacej komore priblíži k úrovni zodpovedajúcej mechanickému blokovaniu, musí sa uviesť do činnosti optické alebo akustické výstražné zariadenie. Za predpokladu, že je táto požiadavka splnená, výstražné zariadenie môže obsahovať červený výstražný signál špecifikovaný v bode 5.2.1.29.1.1 tohto predpisu. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na prípojné vozidlá.

V prípade prípojných vozidiel tlak zodpovedajúci mechanickému blokovaniu nesmie presiahnuť 400 kPa. Účinnosť predpísaná pre parkovacie brzdy sa musí dosiahnuť po každej jednotlivej poruche prevádzkového brzdového systému prípojného vozidla. Okrem toho musí byť možné aspoň trikrát uvoľniť brzdy odpojeného prípojného vozidla, pričom tlak v prívodnom vedení pred odpojením je 650 kPa. Tieto podmienky musia byť splnené pri nastavení bŕzd na čo najmenší zdvih. Okrem toho musí byť možné zabrzdiť a uvoľniť parkovací brzdový systém špecifikovaný v bode 5.2.2.10 tohto predpisu, len čo sa prípojné vozidlo spojí s ťažným vozidlom.

| 2.2. | Vo valcoch vybavených mechanickým blokovacím zariadení pohyb brzdovej piestnice musí byť zabezpečený energiou z jedného z dvoch nezávislých zariadení na akumulovanie energie. |
| --- | --- |

2.2.

Vo valcoch vybavených mechanickým blokovacím zariadení pohyb brzdovej piestnice musí byť zabezpečený energiou z jedného z dvoch nezávislých zariadení na akumulovanie energie.

| 2.3. | Nesmie byť možné uvoľniť zablokovaný brzdový valec, kým nie je zaistené, že brzda môže byť znova uvedená do činnosti po takomto uvoľnení. |
| --- | --- |

2.3.

Nesmie byť možné uvoľniť zablokovaný brzdový valec, kým nie je zaistené, že brzda môže byť znova uvedená do činnosti po takomto uvoľnení.

| 2.4. | V prípade poruchy zdroja energie, ktorý plní blokovaciu komoru, musí byť k dispozícii pomocné uvoľňovacie zariadenie (napr. mechanické alebo pneumatické, ktoré môže využívať vzduch z jednej z pneumatík vozidla). |
| --- | --- |

2.4.

V prípade poruchy zdroja energie, ktorý plní blokovaciu komoru, musí byť k dispozícii pomocné uvoľňovacie zariadenie (napr. mechanické alebo pneumatické, ktoré môže využívať vzduch z jednej z pneumatík vozidla).

| 2.5. | Ovládanie musí byť také, aby pri uvedení do činnosti zabezpečilo nasledujúce činnosti v tomto poradí: zabrzdenie so stupňom účinnosti požadovaným pre parkovacie brzdenie, zablokovanie bŕzd v zabrzdenej polohe a potom zrušenie sily pôsobiacej na brzdu. |
| --- | --- |

2.5.

Ovládanie musí byť také, aby pri uvedení do činnosti zabezpečilo nasledujúce činnosti v tomto poradí: zabrzdenie so stupňom účinnosti požadovaným pre parkovacie brzdenie, zablokovanie bŕzd v zabrzdenej polohe a potom zrušenie sily pôsobiacej na brzdu.

---

PRÍLOHA 10

Rozdelenie brzdenia na nápravy vozidiel a požiadavky na kompatibilitu medzi ťažnými vozidlami a prípojnými vozidlami

1.   VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY

| 1.1. | Vozidlá kategórií M2, M3, N, O2, O3 a O4, ktoré nie sú vybavené protiblokovacím systémom vymedzeným v prílohe 13, musia spĺňať všetky požiadavky tejto prílohy. Ak sa na tento účel použije osobitné zariadenie, musí pracovať automaticky (1).
  Vozidlá skôr uvedených kategórií, ktoré sú vybavené protiblokovacím systémom vymedzeným v prílohe 13, musia však spĺňať aj požiadavky bodov 7 a 8 tejto prílohy, ak sú navyše vybavené osobitným automatickým zariadením, ktoré ovláda rozdelenie brzdenia na nápravy. V prípade poruchy jeho ovládania musí byť možné zastaviť vozidlo podľa bodu 6 tejto prílohy. |
| --- | --- |

1.1.

Vozidlá kategórií M2, M3, N, O2, O3 a O4, ktoré nie sú vybavené protiblokovacím systémom vymedzeným v prílohe 13, musia spĺňať všetky požiadavky tejto prílohy. Ak sa na tento účel použije osobitné zariadenie, musí pracovať automaticky (1).

Vozidlá skôr uvedených kategórií, ktoré sú vybavené protiblokovacím systémom vymedzeným v prílohe 13, musia však spĺňať aj požiadavky bodov 7 a 8 tejto prílohy, ak sú navyše vybavené osobitným automatickým zariadením, ktoré ovláda rozdelenie brzdenia na nápravy. V prípade poruchy jeho ovládania musí byť možné zastaviť vozidlo podľa bodu 6 tejto prílohy.

| 1.1.1. | Keď je vozidlo vybavené odľahčovacím brzdovým systémom, spomaľovacia sila sa neberie do úvahy pri stanovení účinnosti vozidla z hľadiska ustanovení tejto prílohy. |
| --- | --- |

1.1.1.

Keď je vozidlo vybavené odľahčovacím brzdovým systémom, spomaľovacia sila sa neberie do úvahy pri stanovení účinnosti vozidla z hľadiska ustanovení tejto prílohy.

| 1.2. | Požiadavky týkajúce sa diagramov špecifikovaných v bodoch 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 a 5.2 tejto prílohy platia pre vozidlá s pneumatickým ovládacím vedením podľa bodu 5.1.3.1.1 tohto predpisu, ako aj pre vozidlá s elektrickým ovládacím vedením podľa bodu 5.1.3.1.3 tohto predpisu. V oboch prípadoch bude referenčnou hodnotou (súradnica diagramov) hodnota prevádzaného tlaku v ovládacom vedení:






  a) | pre vozidlá vybavené podľa bodu 5.1.3.1.1 tohto predpisu to bude skutočný pneumatický tlak v ovládacom vedení (pm); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Požiadavky týkajúce sa diagramov špecifikovaných v bodoch 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 a 5.2 tejto prílohy platia pre vozidlá s pneumatickým ovládacím vedením podľa bodu 5.1.3.1.1 tohto predpisu, ako aj pre vozidlá s elektrickým ovládacím vedením podľa bodu 5.1.3.1.3 tohto predpisu. V oboch prípadoch bude referenčnou hodnotou (súradnica diagramov) hodnota prevádzaného tlaku v ovládacom vedení:

a)

pre vozidlá vybavené podľa bodu 5.1.3.1.1 tohto predpisu to bude skutočný pneumatický tlak v ovládacom vedení (pm);

| b) | pre vozidlá vybavené podľa bodu 5.1.3.1.3 tohto predpisu to bude tlak zodpovedajúci prenášanej digitálnej hodnote požiadavky v elektrickom ovládacom vedení podľa ISO/DIS 11992:2003. |
| --- | --- |

b)

pre vozidlá vybavené podľa bodu 5.1.3.1.3 tohto predpisu to bude tlak zodpovedajúci prenášanej digitálnej hodnote požiadavky v elektrickom ovládacom vedení podľa ISO/DIS 11992:2003.

Vozidlá vybavené podľa bodu 5.1.3.1.2 tohto predpisu (s pneumatickým aj elektrickým ovládacím vedením) musia spĺňať požiadavky diagramov týkajúcich sa oboch ovládacích vedení. Nevyžadujú sa však zhodné krivky charakteristík brzdenia týkajúce sa oboch ovládacích vedení.

| 1.3. | Overenie vývoja brzdnej sily |
| --- | --- |

1.3.

Overenie vývoja brzdnej sily

| 1.3.1. | V čase typového schvaľovania sa skontroluje, či vývoj brzdenia na náprave každej nezávislej skupiny náprav (2) je v nasledujúcom tlakovom rozsahu:






  a) | Naložené vozidlá | Najmenej jedna náprava musí začať vyvíjať brzdnú silu, keď je tlak v spojovacej hlavici v tlakovom rozmedzí od 20 do 200 kPa. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.1.

V čase typového schvaľovania sa skontroluje, či vývoj brzdenia na náprave každej nezávislej skupiny náprav (2) je v nasledujúcom tlakovom rozsahu:

a)

Naložené vozidlá

Najmenej jedna náprava musí začať vyvíjať brzdnú silu, keď je tlak v spojovacej hlavici v tlakovom rozmedzí od 20 do 200 kPa.

| | Najmenej jedna náprava každej inej skupiny náprav musí začať vyvíjať brzdový tlak, keď je tlak v spojovacej hlavici ≤ 120 kPa. |
| --- | --- |

Najmenej jedna náprava každej inej skupiny náprav musí začať vyvíjať brzdový tlak, keď je tlak v spojovacej hlavici ≤ 120 kPa.

| b) | Nenaložené vozidlá
  Najmenej jedna náprava musí začať vyvíjať brzdnú silu, keď je tlak v spojovacej hlavici v tlakovom rozmedzí od 20 do 200 kPa. |
| --- | --- |

b)

Nenaložené vozidlá

Najmenej jedna náprava musí začať vyvíjať brzdnú silu, keď je tlak v spojovacej hlavici v tlakovom rozmedzí od 20 do 200 kPa.

| 1.3.1.1. | S kolesom(-ami) zdvihnutým(-i) nad vozovku a voľne sa otáčajúcim(-i) pôsobte zvyšujúcou sa brzdnou silou a odmerajte tlak v spojovacej hlavici zodpovedajúci stavu, keď koleso(-á) nie je možné naďalej ručne otáčať. Tento stav je vymedzený ako vývoj brzdnej sily. |
| --- | --- |

1.3.1.1.

S kolesom(-ami) zdvihnutým(-i) nad vozovku a voľne sa otáčajúcim(-i) pôsobte zvyšujúcou sa brzdnou silou a odmerajte tlak v spojovacej hlavici zodpovedajúci stavu, keď koleso(-á) nie je možné naďalej ručne otáčať. Tento stav je vymedzený ako vývoj brzdnej sily.

| 1.4. | V prípade vozidiel kategórie O s pneumatickými brzdovými systémami pri použití alternatívneho typu schvaľovacieho postupu vymedzeného v prílohe 20 sa príslušné výpočty požadované v tejto prílohe uskutočnia použitím charakteristík brzdenia získaných z príslušných overovacích protokolov prílohy 19 a pri výške ťažiska určenej metódou vymedzenou v prílohe 20 dodatku 1. |
| --- | --- |

1.4.

V prípade vozidiel kategórie O s pneumatickými brzdovými systémami pri použití alternatívneho typu schvaľovacieho postupu vymedzeného v prílohe 20 sa príslušné výpočty požadované v tejto prílohe uskutočnia použitím charakteristík brzdenia získaných z príslušných overovacích protokolov prílohy 19 a pri výške ťažiska určenej metódou vymedzenou v prílohe 20 dodatku 1.

2.   SYMBOLY

| i | = | index označenia nápravy (i = 1, predná náprava; i = 2, druhá náprava atď.) |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | normálová reakcia povrchu vozovky na nápravu i za statických podmienok |
| Ni | = | normálová reakcia povrchu vozovky na nápravu i pri brzdení |
| Ti | = | sila bŕzd pôsobiaca na nápravu i pri brzdení za normálnych brzdných podmienok na vozovke |
| fi | = | Ti/Ni, využitie adhézie nápravou i (3) |
| J | = | spomalenie vozidla |
| g | = | gravitačné zrýchlenie: g = 9,81 m/s2 |
| z | = | pomerné brzdné spomalenie vozidla = J/g (4) |
| P | = | hmotnosť vozidla |
| h | = | výška ťažiska nad vozovkou špecifikovaná výrobcom a odsúhlasená technickou službou, ktorá vykonáva schvaľovaciu skúšku |
| E | = | rázvor |
| k | = | teoretický koeficient adhézie medzi pneumatikou a vozovkou |
| Kc | = | korekčný faktor: náves naložený |
| Kv | = | korekčný faktor: náves nenaložený |
| TM | = | súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies ťažných vozidiel pre prípojné vozidlá |
| PM | = | celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na kolesá ťažných vozidiel pre prípojné vozidlá (5) |
| pm | = | tlak v spojovacej hlavici ovládacieho vedenia |
| TR | = | súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies prípojného vozidla |
| PR | = | celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na všetky kolesá prípojného vozidla (5) |
| PRmax | = | hodnota PR pri maximálnej hmotnosti prípojného vozidla |
| ER | = | vzdialenosť medzi stredom návesového čapu a stredom nápravy alebo náprav návesu |
| hR | = | výška ťažiska návesu nad vozovkou špecifikovaná výrobcom a odsúhlasená technickou službou, ktorá vykonáva schvaľovaciu skúšku |

i

=

index označenia nápravy (i = 1, predná náprava; i = 2, druhá náprava atď.)

Pi

=

normálová reakcia povrchu vozovky na nápravu i za statických podmienok

Ni

=

normálová reakcia povrchu vozovky na nápravu i pri brzdení

Ti

=

sila bŕzd pôsobiaca na nápravu i pri brzdení za normálnych brzdných podmienok na vozovke

fi

=

Ti/Ni, využitie adhézie nápravou i (3)

J

=

spomalenie vozidla

g

=

gravitačné zrýchlenie: g = 9,81 m/s2

z

=

pomerné brzdné spomalenie vozidla = J/g (4)

P

=

hmotnosť vozidla

h

=

výška ťažiska nad vozovkou špecifikovaná výrobcom a odsúhlasená technickou službou, ktorá vykonáva schvaľovaciu skúšku

E

=

rázvor

k

=

teoretický koeficient adhézie medzi pneumatikou a vozovkou

Kc

=

korekčný faktor: náves naložený

Kv

=

korekčný faktor: náves nenaložený

TM

=

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies ťažných vozidiel pre prípojné vozidlá

PM

=

celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na kolesá ťažných vozidiel pre prípojné vozidlá (5)

pm

=

tlak v spojovacej hlavici ovládacieho vedenia

TR

=

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies prípojného vozidla

PR

=

celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na všetky kolesá prípojného vozidla (5)

PRmax

=

hodnota PR pri maximálnej hmotnosti prípojného vozidla

ER

=

vzdialenosť medzi stredom návesového čapu a stredom nápravy alebo náprav návesu

hR

=

výška ťažiska návesu nad vozovkou špecifikovaná výrobcom a odsúhlasená technickou službou, ktorá vykonáva schvaľovaciu skúšku

3.   POŽIADAVKY PRE MOTOROVÉ VOZIDLÁ

3.1.   Dvojnápravové vozidlá

3.1.1.   Pre všetky kategórie vozidiel pre hodnoty k medzi 0,2 a 0,8 (6):

z ≥ 0,10 + 0,85 (k – 0,20).

3.1.2.   Pre všetky stavy zaťaženia vozidla krivka využitia adhézie zadnou nápravou sa nesmie nachádzať nad krivkou využitia adhézie prednou nápravou:

| 3.1.2.1. | pre všetky pomerné brzdné spomalenia v rozsahu od 0,15 do 0,80 v prípade vozidiel kategórie N1 s pomerom medzi zaťaženou a nezaťaženou zadnou nápravou nepresahujúcim hodnotu 1,5, alebo s maximálnou hmotnosťou menšou ako 2 t v rozsahu od 0,3 do 0,45 je prípustný obrátený vzájomný priebeh kriviek využitia adhézie za predpokladu, že krivka využitia adhézie zadnej nápravy nepresiahne o viac než 0,05 priamku vymedzenú vzorcom k = z (priamka ideálneho využitia adhézie v diagrame 1A tejto prílohy). |
| --- | --- |

3.1.2.1.

pre všetky pomerné brzdné spomalenia v rozsahu od 0,15 do 0,80 v prípade vozidiel kategórie N1 s pomerom medzi zaťaženou a nezaťaženou zadnou nápravou nepresahujúcim hodnotu 1,5, alebo s maximálnou hmotnosťou menšou ako 2 t v rozsahu od 0,3 do 0,45 je prípustný obrátený vzájomný priebeh kriviek využitia adhézie za predpokladu, že krivka využitia adhézie zadnej nápravy nepresiahne o viac než 0,05 priamku vymedzenú vzorcom k = z (priamka ideálneho využitia adhézie v diagrame 1A tejto prílohy).

| 3.1.2.2. | pre všetky pomerné brzdné spomalenia v rozsahu od 0,15 do 0,50 v prípade vozidiel kategórie N1 sa táto požiadavka považuje za splnenú, ak sa pre brzdné rýchlosti od 0,15 do 0,30 krivky využitia adhézie pre každú nápravu nachádzajú medzi dvoma priamkami rovnobežnými s priamkou ideálneho využitia adhézie danými vzorcom k = z ± 0,08 podľa diagramu 1C tejto prílohy, kde krivka využitia adhézie zadnej nápravy môže pretínať priamku k = z – 0,08; a zodpovedá pomernému brzdnému spomaleniu od 0,30 do 0,50 so vzťahom z ≥ k – 0,08; a od 0,50 do 0,61 so vzťahom z ≥ 0,5 k + 0,21. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

pre všetky pomerné brzdné spomalenia v rozsahu od 0,15 do 0,50 v prípade vozidiel kategórie N1 sa táto požiadavka považuje za splnenú, ak sa pre brzdné rýchlosti od 0,15 do 0,30 krivky využitia adhézie pre každú nápravu nachádzajú medzi dvoma priamkami rovnobežnými s priamkou ideálneho využitia adhézie danými vzorcom k = z ± 0,08 podľa diagramu 1C tejto prílohy, kde krivka využitia adhézie zadnej nápravy môže pretínať priamku k = z – 0,08; a zodpovedá pomernému brzdnému spomaleniu od 0,30 do 0,50 so vzťahom z ≥ k – 0,08; a od 0,50 do 0,61 so vzťahom z ≥ 0,5 k + 0,21.

| 3.1.2.3. | pre všetky pomerné brzdné spomalenia od 0,15 do 0,30 v prípade vozidiel ostatných kategórii;
  Táto požiadavka sa považuje tiež za splnenú, ak pre pomerné brzdné spomalenia od 0,15 do 0,30 sa krivky využitia adhézie pre každú nápravu nachádzajú medzi dvomi priamkami rovnobežnými s priamkou ideálneho využitia adhézie danými vzorcom k = z + 0,08 podľa diagramu 1B tejto prílohy a krivka využitia adhézie pre zadnú nápravu pre pomerné brzdné spomalenia z ≥ 0,3 zodpovedá vzťahu:
  z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38). |
| --- | --- |

3.1.2.3.

pre všetky pomerné brzdné spomalenia od 0,15 do 0,30 v prípade vozidiel ostatných kategórii;

Táto požiadavka sa považuje tiež za splnenú, ak pre pomerné brzdné spomalenia od 0,15 do 0,30 sa krivky využitia adhézie pre každú nápravu nachádzajú medzi dvomi priamkami rovnobežnými s priamkou ideálneho využitia adhézie danými vzorcom k = z + 0,08 podľa diagramu 1B tejto prílohy a krivka využitia adhézie pre zadnú nápravu pre pomerné brzdné spomalenia z ≥ 0,3 zodpovedá vzťahu:

z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38).

3.1.3.   V prípade motorového vozidla povoleného na ťahanie prípojných vozidiel kategórie O3 alebo O4, ktoré sú vybavené brzdovými systémami so stlačeným vzduchom.

| 3.1.3.1. | Keď sa skúša so zastaveným zdrojom energie, uzavretým prívodným vedením, zásobníkom s kapacitou 0,5 litra pripojeným k pneumatickému ovládaciemu vedeniu a systémom pri zapínacom a vypínacom tlaku, musí byť tlak pri úplnom zdvihu ovládania brzdenia od 650 do 850 kPa, bez ohľadu na stav zaťaženia vozidla. |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Keď sa skúša so zastaveným zdrojom energie, uzavretým prívodným vedením, zásobníkom s kapacitou 0,5 litra pripojeným k pneumatickému ovládaciemu vedeniu a systémom pri zapínacom a vypínacom tlaku, musí byť tlak pri úplnom zdvihu ovládania brzdenia od 650 do 850 kPa, bez ohľadu na stav zaťaženia vozidla.

| 3.1.3.2. | Pre vozidlá vybavené elektrickým ovládacím vedením musí plný zdvih ovládania prevádzkového brzdového systému poskytnúť digitálnu hodnotu požiadavky zodpovedajúcu tlaku od 650 do 850 kPa (pozri normu ISO 11992:2003). |
| --- | --- |

3.1.3.2.

Pre vozidlá vybavené elektrickým ovládacím vedením musí plný zdvih ovládania prevádzkového brzdového systému poskytnúť digitálnu hodnotu požiadavky zodpovedajúcu tlaku od 650 do 850 kPa (pozri normu ISO 11992:2003).

| 3.1.3.3. | Tieto hodnoty musia byť preukázateľné v motorovom vozidle pri jeho odpojení od prípojného vozidla. Pásma kompatibility v diagramoch špecifikovaných v bodoch 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 a 5.2 tejto prílohy by nemali presahovať 750 kPa a/alebo zodpovedajúcu digitálnu hodnotu požiadavky (pozri normu ISO 11992:2003). |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Tieto hodnoty musia byť preukázateľné v motorovom vozidle pri jeho odpojení od prípojného vozidla. Pásma kompatibility v diagramoch špecifikovaných v bodoch 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 a 5.2 tejto prílohy by nemali presahovať 750 kPa a/alebo zodpovedajúcu digitálnu hodnotu požiadavky (pozri normu ISO 11992:2003).

| 3.1.3.4. | Musí sa zabezpečiť, aby bol v spojovacej hlavici prívodného vedenia tlak aspoň 700 kPa, keď je v systéme zapínací tlak. Tento tlak musí byť preukázateľný bez použitia prevádzkových bŕzd. |
| --- | --- |

3.1.3.4.

Musí sa zabezpečiť, aby bol v spojovacej hlavici prívodného vedenia tlak aspoň 700 kPa, keď je v systéme zapínací tlak. Tento tlak musí byť preukázateľný bez použitia prevádzkových bŕzd.

3.1.4.   Overenie požiadaviek bodu 3.1.1 a 3.1.2.

| 3.1.4.1. | Na overenie splnenia požiadavky bodu 3.1.1 a 3.1.2 tejto prílohy predloží výrobca krivky využitia adhézie prednou nápravou a zadnou nápravou vypočítané na základe vzorcov:






  Krivky sa zostroja pre oba nasledujúce stavy zaťaženia:






  3.1.4.1.1. | nenaložené, v pohotovostnom stave s vodičom; v prípade vozidla prezentovaného len ako podvozok s kabínou sa môže pridať dodatočné zaťaženie na simuláciu hmotnosti karosérie nepresahujúce minimálnu hmotnosť uvedenú výrobcom v prílohe 2 k tomuto predpisu; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.1.

Na overenie splnenia požiadavky bodu 3.1.1 a 3.1.2 tejto prílohy predloží výrobca krivky využitia adhézie prednou nápravou a zadnou nápravou vypočítané na základe vzorcov:

Formula

Formula

Krivky sa zostroja pre oba nasledujúce stavy zaťaženia:

3.1.4.1.1.

nenaložené, v pohotovostnom stave s vodičom; v prípade vozidla prezentovaného len ako podvozok s kabínou sa môže pridať dodatočné zaťaženie na simuláciu hmotnosti karosérie nepresahujúce minimálnu hmotnosť uvedenú výrobcom v prílohe 2 k tomuto predpisu;

| 3.1.4.1.2. | naložené; ak existuje niekoľko možností rozdelenia zaťaženia, do úvahy sa zoberie tá, keď je najviac zaťažená predná náprava. |
| --- | --- |

3.1.4.1.2.

naložené; ak existuje niekoľko možností rozdelenia zaťaženia, do úvahy sa zoberie tá, keď je najviac zaťažená predná náprava.

| 3.1.4.2. | Ak nie je možné v prípade vozidiel s (permanentným) pohonom všetkých kolies vykonať matematické overenie podľa bodu 3.1.4.1, výrobca môže namiesto toho overiť pomocou skúšky poradia blokovania kolies, či pre všetky pomerné brzdné spomalenia od 0,15 do 0,8 sa predné kolesá zablokujú buď súčasne alebo pred zablokovaním zadných kolies. |
| --- | --- |

3.1.4.2.

Ak nie je možné v prípade vozidiel s (permanentným) pohonom všetkých kolies vykonať matematické overenie podľa bodu 3.1.4.1, výrobca môže namiesto toho overiť pomocou skúšky poradia blokovania kolies, či pre všetky pomerné brzdné spomalenia od 0,15 do 0,8 sa predné kolesá zablokujú buď súčasne alebo pred zablokovaním zadných kolies.

| 3.1.4.3. | Postup na overenie požiadaviek bodu 3.1.4.2 |
| --- | --- |

3.1.4.3.

Postup na overenie požiadaviek bodu 3.1.4.2

| 3.1.4.3.1. | Skúška poradia blokovania kolies sa musí vykonať na povrchu vozovky s koeficientom adhézie najviac 0,3 a s koeficientom adhézie 0,8 (suchá vozovka) z počiatočných skúšobných rýchlosti uvedených v bode 3.1.4.3.2. |
| --- | --- |

3.1.4.3.1.

Skúška poradia blokovania kolies sa musí vykonať na povrchu vozovky s koeficientom adhézie najviac 0,3 a s koeficientom adhézie 0,8 (suchá vozovka) z počiatočných skúšobných rýchlosti uvedených v bode 3.1.4.3.2.

| 3.1.4.3.2. | Skúšobné rýchlosti: | 60 km/h, ale nepresahujúca 0,8 vmax pre spomalenia na povrchu vozovky s nízkym koeficientom trenia; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.3.2.

Skúšobné rýchlosti:

60 km/h, ale nepresahujúca 0,8 vmax pre spomalenia na povrchu vozovky s nízkym koeficientom trenia;

| | 80 km/h, ale nepresahujúca vmax pre spomalenia na povrchu vozovky s vysokým koeficientom trenia. |
| --- | --- |

80 km/h, ale nepresahujúca vmax pre spomalenia na povrchu vozovky s vysokým koeficientom trenia.

| 3.1.4.3.3. | Sila pôsobiaca na pedál môže presiahnuť prípustné aktivačné sily podľa prílohy 4 bodu 2.1.1. |
| --- | --- |

3.1.4.3.3.

Sila pôsobiaca na pedál môže presiahnuť prípustné aktivačné sily podľa prílohy 4 bodu 2.1.1.

| 3.1.4.3.4. | Sila na pedál je aplikovaná a zvyšovaná tak, že druhé koleso sa na vozidle zablokuje v čase medzi 0,5 a 1 s od začiatku brzdenia, pokiaľ sa nezablokujú obe kolesá jednej nápravy (ďalšie kolesá sa môžu tiež zablokovať v priebehu skúšky napr. v prípade súčasného zablokovania). |
| --- | --- |

3.1.4.3.4.

Sila na pedál je aplikovaná a zvyšovaná tak, že druhé koleso sa na vozidle zablokuje v čase medzi 0,5 a 1 s od začiatku brzdenia, pokiaľ sa nezablokujú obe kolesá jednej nápravy (ďalšie kolesá sa môžu tiež zablokovať v priebehu skúšky napr. v prípade súčasného zablokovania).

| 3.1.4.4. | Skúšky opísané v bode 3.1.4.2 sa vykonávajú dvakrát na každom povrchu vozovky. Ak je výsledok jednej skúšky neúspešný, musí sa vykonať tretia a teda rozhodujúca skúška. |
| --- | --- |

3.1.4.4.

Skúšky opísané v bode 3.1.4.2 sa vykonávajú dvakrát na každom povrchu vozovky. Ak je výsledok jednej skúšky neúspešný, musí sa vykonať tretia a teda rozhodujúca skúška.

| 3.1.4.5. | V prípade vozidiel vybavených elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie B, kde je kapacita elektrického regeneratívneho brzdenia ovplyvňovaná elektrickým stavom nabitia, musia byť krivky zakreslené zohľadnením komponentu elektrického regeneratívneho brzdenia pri minimálnych a maximálnych podmienkach dodanej brzdnej sily. Táto požiadavka sa neuplatňuje, ak je vozidlo vybavené protiblokovacím zariadením, ktoré ovláda vozidlá pripojené k elektrickému regeneratívnemu brzdeniu, a nahradí sa požiadavkami prílohy 13. |
| --- | --- |

3.1.4.5.

V prípade vozidiel vybavených elektrickým regeneratívnym brzdovým systémom kategórie B, kde je kapacita elektrického regeneratívneho brzdenia ovplyvňovaná elektrickým stavom nabitia, musia byť krivky zakreslené zohľadnením komponentu elektrického regeneratívneho brzdenia pri minimálnych a maximálnych podmienkach dodanej brzdnej sily. Táto požiadavka sa neuplatňuje, ak je vozidlo vybavené protiblokovacím zariadením, ktoré ovláda vozidlá pripojené k elektrickému regeneratívnemu brzdeniu, a nahradí sa požiadavkami prílohy 13.

3.1.5.   Ťažné vozidlá iné ako ťahače návesov

| 3.1.5.1. | V prípade motorových vozidiel povolených na ťahanie prípojných vozidiel kategórie O3 alebo O4 s brzdovým systémom so stlačeným vzduchom musí prípustný vzťah medzi pomerným brzdným spomalením TM/PM a tlakom pm ležať v pásmach znázornených v diagrame 2 tejto prílohy pre všetky tlaky od 20 do 750 kPa. |
| --- | --- |

3.1.5.1.

V prípade motorových vozidiel povolených na ťahanie prípojných vozidiel kategórie O3 alebo O4 s brzdovým systémom so stlačeným vzduchom musí prípustný vzťah medzi pomerným brzdným spomalením TM/PM a tlakom pm ležať v pásmach znázornených v diagrame 2 tejto prílohy pre všetky tlaky od 20 do 750 kPa.

3.1.6.   Ťahače návesov

| 3.1.6.1. | Ťahače s nenaloženým návesom. Za nenaloženú jazdnú súpravu sa považuje ťahač v pohotovostnom stave s vodičom a pripojeným nenaloženým návesom. Dynamické zaťaženie, ktorým pôsobí náves na ťahač, predstavuje statická hmotnosť Ps pôsobiaca v mieste spojenia točnice a rovnajúca sa 15 % maximálnej hmotnosti na spoji. Medzi stavom „ťahač s nenaloženým návesom“ a stavom „samotný ťahač“ musí pokračovať regulácia brzdných síl; overujú sa brzdné sily vzťahujúce sa k „samotnému ťahaču“. |
| --- | --- |

3.1.6.1.

Ťahače s nenaloženým návesom. Za nenaloženú jazdnú súpravu sa považuje ťahač v pohotovostnom stave s vodičom a pripojeným nenaloženým návesom. Dynamické zaťaženie, ktorým pôsobí náves na ťahač, predstavuje statická hmotnosť Ps pôsobiaca v mieste spojenia točnice a rovnajúca sa 15 % maximálnej hmotnosti na spoji. Medzi stavom „ťahač s nenaloženým návesom“ a stavom „samotný ťahač“ musí pokračovať regulácia brzdných síl; overujú sa brzdné sily vzťahujúce sa k „samotnému ťahaču“.

| 3.1.6.2. | Ťahače s naloženým návesom. Za naloženú jazdnú súpravu sa považuje ťahač v pohotovostnom stave s vodičom a pripojeným naloženým návesom. Dynamické zaťaženie, ktorým pôsobí náves na ťahač, predstavuje statická hmotnosť Ps pôsobiaca v mieste spojenia točnice a rovnajúca sa:
  Ps = Pso (1 + 0,45z),
  kde:






  Pso | predstavuje rozdiel medzi maximálnou hmotnosťou naloženého ťahača a jeho hmotnosťou bez zaťaženia. |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

Ťahače s naloženým návesom. Za naloženú jazdnú súpravu sa považuje ťahač v pohotovostnom stave s vodičom a pripojeným naloženým návesom. Dynamické zaťaženie, ktorým pôsobí náves na ťahač, predstavuje statická hmotnosť Ps pôsobiaca v mieste spojenia točnice a rovnajúca sa:

Ps = Pso (1 + 0,45z),

kde:

Pso

predstavuje rozdiel medzi maximálnou hmotnosťou naloženého ťahača a jeho hmotnosťou bez zaťaženia.

Pre h sa berie nasledujúca hodnota:

Formula

kde:

| ho | je výška ťažiska ťahača, |
| --- | --- |
| hs | je výška spojenia, na ktorom spočíva náves, |
| Po | je hmotnosť nenaloženého samotného ťahača |

ho

je výška ťažiska ťahača,

hs

je výška spojenia, na ktorom spočíva náves,

Po

je hmotnosť nenaloženého samotného ťahača

a:

Formula

| 3.1.6.3. | V prípade vozidla vybaveného brzdovým systémom so stlačeným vzduchom prípustný vzťah medzi pomerným brzdným spomalením TM/PM a tlakom pm musí byť v pásmach vyznačených v diagrame 3 tejto prílohy pre všetky tlaky od 20 do 750 kPa. |
| --- | --- |

3.1.6.3.

V prípade vozidla vybaveného brzdovým systémom so stlačeným vzduchom prípustný vzťah medzi pomerným brzdným spomalením TM/PM a tlakom pm musí byť v pásmach vyznačených v diagrame 3 tejto prílohy pre všetky tlaky od 20 do 750 kPa.

3.2.   Vozidlá s viac ako dvoma nápravami.

Požiadavky bodu 3.1 tejto prílohy sa vzťahujú na vozidlá s viac ako dvomi nápravami. Požiadavky bodu 3.1.2 tejto prílohy z hľadiska poradia blokovania kolies sa považujú za splnené, ak v prípade pomerných brzdných spomalení od 0,15 do 0,30 je adhézia využitá najmenej jednou z predných náprav väčšia ako adhézia využitá najmenej jednou zo zadných náprav.

4.   POŽIADAVKY PRE NÁVESY

| 4.1. | Pre návesy vybavené brzdovými systémami so stlačeným vzduchom:






  4.1.1. | Prípustný vzťah medzi pomerným brzdným spomalením TR/PR a tlakom pm musí ležať v dvoch pásmach odvodených z diagramov 4A a 4B pre všetky tlaky od 20 do 750 kPa, v prípade naloženého i nenaloženého stavu. Táto požiadavka musí byť splnená pri všetkých prípustných stavoch zaťaženia náprav návesu. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Pre návesy vybavené brzdovými systémami so stlačeným vzduchom:

4.1.1.

Prípustný vzťah medzi pomerným brzdným spomalením TR/PR a tlakom pm musí ležať v dvoch pásmach odvodených z diagramov 4A a 4B pre všetky tlaky od 20 do 750 kPa, v prípade naloženého i nenaloženého stavu. Táto požiadavka musí byť splnená pri všetkých prípustných stavoch zaťaženia náprav návesu.

| 4.1.2. | Ak požiadavky bodu 4.1.1 tejto prílohe nie je možné splniť zároveň s požiadavkami bodu 3.1.2.1 prílohy 4 k tomuto predpisu pre návesy s faktorom Kc menším ako 0,80, potom musí náves splniť požiadavku na minimálnu účinnosť bŕzd uvedenú v bode 3.1.2.1 prílohy 4 k tomuto predpisu a musí byť vybavený protiblokovacím systémom v súlade s prílohou 13 k tomuto predpisu, s výnimkou požiadavky na kompatibilitu podľa bodu 1 uvedenej prílohy. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ak požiadavky bodu 4.1.1 tejto prílohe nie je možné splniť zároveň s požiadavkami bodu 3.1.2.1 prílohy 4 k tomuto predpisu pre návesy s faktorom Kc menším ako 0,80, potom musí náves splniť požiadavku na minimálnu účinnosť bŕzd uvedenú v bode 3.1.2.1 prílohy 4 k tomuto predpisu a musí byť vybavený protiblokovacím systémom v súlade s prílohou 13 k tomuto predpisu, s výnimkou požiadavky na kompatibilitu podľa bodu 1 uvedenej prílohy.

5.   POŽIADAVKY PRE KOMPLETNÉ PRÍPOJNÉ VOZIDLÁ A PRÍPOJNÉ VOZIDLÁ SO STREDOVOU NÁPRAVOU

| 5.1. | Pre kompletné prípojné vozidlá vybavené brzdovými systémami so stlačeným vzduchom:






  5.1.1. | Pre kompletné prípojné vozidlá s dvoma nápravami sa uplatňujú nasledujúce požiadavky:






  5.1.1.1. | Pre hodnoty k od 0,2 do 0,8 (7):
  z ≥ 0,1 + 0,85 (k – 0,2) |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.

Pre kompletné prípojné vozidlá vybavené brzdovými systémami so stlačeným vzduchom:

5.1.1.

Pre kompletné prípojné vozidlá s dvoma nápravami sa uplatňujú nasledujúce požiadavky:

5.1.1.1.

Pre hodnoty k od 0,2 do 0,8 (7):

z ≥ 0,1 + 0,85 (k – 0,2)

| 5.1.1.2. | Pre všetky stavy zaťaženia vozidla krivka využitia adhézie zadnou nápravou sa nesmie nachádzať nad krivkou využitia adhézie prednou nápravou pre všetky pomerné brzdné spomalenia od 0,15 do 0,30. Táto požiadavka sa považuje tiež za splnenú, ak sa pre pomerné brzdné spomalenia od 0,15 do 0,30 krivky využitia adhézie pre každú nápravu nachádzajú medzi dvomi priamkami rovnobežnými s priamkou ideálneho využitia adhézie danými vzorcom k = z + 0,08 and k = z – 0,08 podľa diagramu 1B tejto prílohy a krivka využitia adhézie pre zadnú nápravu pre brzdné rýchlosti z ≥ 0,3 zodpovedá vzťahu:
  z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38). |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Pre všetky stavy zaťaženia vozidla krivka využitia adhézie zadnou nápravou sa nesmie nachádzať nad krivkou využitia adhézie prednou nápravou pre všetky pomerné brzdné spomalenia od 0,15 do 0,30. Táto požiadavka sa považuje tiež za splnenú, ak sa pre pomerné brzdné spomalenia od 0,15 do 0,30 krivky využitia adhézie pre každú nápravu nachádzajú medzi dvomi priamkami rovnobežnými s priamkou ideálneho využitia adhézie danými vzorcom k = z + 0,08 and k = z – 0,08 podľa diagramu 1B tejto prílohy a krivka využitia adhézie pre zadnú nápravu pre brzdné rýchlosti z ≥ 0,3 zodpovedá vzťahu:

z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38).

| 5.1.1.3. | Na overenie požiadaviek bodu 5.1.1.1 a bodu 5.1.1.2 by sa mal použiť postup uvedený v ustanoveniach bodu 3.1.4. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Na overenie požiadaviek bodu 5.1.1.1 a bodu 5.1.1.2 by sa mal použiť postup uvedený v ustanoveniach bodu 3.1.4.

| 5.1.2. | Pre kompletné prípojné vozidlá s viac ako dvoma nápravami sa uplatňujú požiadavky bodu 5.1.1 tejto prílohy. Požiadavky bodu 5.1.1 tejto prílohy z hľadiska poradia blokovania kolies sa považujú za splnené, ak je v prípade pomerných brzdných spomalení od 0,15 do 0,30 adhézia využitá najmenej jednou z predných náprav väčšia ako adhézia využitá najmenej jednou zo zadných náprav. |
| --- | --- |

5.1.2.

Pre kompletné prípojné vozidlá s viac ako dvoma nápravami sa uplatňujú požiadavky bodu 5.1.1 tejto prílohy. Požiadavky bodu 5.1.1 tejto prílohy z hľadiska poradia blokovania kolies sa považujú za splnené, ak je v prípade pomerných brzdných spomalení od 0,15 do 0,30 adhézia využitá najmenej jednou z predných náprav väčšia ako adhézia využitá najmenej jednou zo zadných náprav.

| 5.1.3. | Prípustný vzťah medzi pomerným brzdným spomalením TR/PR a tlakom pm musí ležať v dvoch pásmach uvedených v diagrame 2 tejto prílohy pre všetky tlaky od 20 do 750 kPa, v prípade naloženého i nenaloženého stavu. |
| --- | --- |

5.1.3.

Prípustný vzťah medzi pomerným brzdným spomalením TR/PR a tlakom pm musí ležať v dvoch pásmach uvedených v diagrame 2 tejto prílohy pre všetky tlaky od 20 do 750 kPa, v prípade naloženého i nenaloženého stavu.

| 5.2. | Pre prípojné vozidlá so stredovou nápravou vybavené brzdovými systémami so stlačeným vzduchom:






  5.2.1. | Prípustný vzťah medzi pomerným brzdným spomalením TR/PR a tlakom pm musí ležať v dvoch pásmach odvodených z diagramu 2 tejto prílohy, vynásobením vertikálnej stupnice číslom 0,95. Požiadavka musí byť splnená pri všetkých tlakoch od 20 do 750 kPa v prípade naloženého i nenaloženého stavu. |
| --- | --- | --- |

5.2.

Pre prípojné vozidlá so stredovou nápravou vybavené brzdovými systémami so stlačeným vzduchom:

5.2.1.

Prípustný vzťah medzi pomerným brzdným spomalením TR/PR a tlakom pm musí ležať v dvoch pásmach odvodených z diagramu 2 tejto prílohy, vynásobením vertikálnej stupnice číslom 0,95. Požiadavka musí byť splnená pri všetkých tlakoch od 20 do 750 kPa v prípade naloženého i nenaloženého stavu.

| 5.2.2. | Ak požiadavky bodu 3.1.2.1 prílohy 4 k tomuto predpisu nie je možné splniť pre nedostatočnú adhéziu, potom prípojné vozidlo so stredovou nápravou musí byť vybavené protiblokovacím systémom v súlade s prílohou 13 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

5.2.2.

Ak požiadavky bodu 3.1.2.1 prílohy 4 k tomuto predpisu nie je možné splniť pre nedostatočnú adhéziu, potom prípojné vozidlo so stredovou nápravou musí byť vybavené protiblokovacím systémom v súlade s prílohou 13 k tomuto predpisu.

6.   POŽIADAVKY, KTORÉ JE POTREBNÉ SPLNIŤ V PRÍPADE PORUCHY SYSTÉMU ROZDEĽOVANIA BRZDNÝCH SÍL

Keď sú požiadavky tejto prílohy splnené pomocou osobitného zariadenia (napr. ovládaným mechanicky zavesením vozidla), musí byť možné v prípade poruchy jeho ovládania zastaviť vozidlo za podmienok špecifikovaných pre sekundárne brzdenie v prípade motorových vozidiel; pre motorové vozidlá povolené na ťahanie prípojného vozidla vybavené brzdovými systémami so stlačeným vzduchom musí byť možné dosiahnuť v spojovacej hlavici ovládacieho vedenia tlak v rozsahu špecifikovanom v bode 3.1.3 tejto prílohy. V prípade poruchy ovládania osobitného zariadenia na prípojných vozidlách sa musí dosiahnuť účinnosť bŕzd, ktorá sa rovná najmenej 30 % účinnosti predpísanej pre dané vozidlo.

7.   OZNAČENIA

| 7.1. | Vozidlá, ktoré spĺňajú požiadavky tejto prílohy pomocou zariadenia mechanicky ovládaného zavesením vozidla, sa označia tak, aby udávali úžitkový zdvih zariadenia medzi polohami zodpovedajúcimi stavu naloženého a nenaloženého vozidla, a ďalšie informácie potrebné na kontrolu nastavenia zariadenia. |
| --- | --- |

7.1.

Vozidlá, ktoré spĺňajú požiadavky tejto prílohy pomocou zariadenia mechanicky ovládaného zavesením vozidla, sa označia tak, aby udávali úžitkový zdvih zariadenia medzi polohami zodpovedajúcimi stavu naloženého a nenaloženého vozidla, a ďalšie informácie potrebné na kontrolu nastavenia zariadenia.

| 7.1.1. | Ak je zariadenie na snímanie zaťaženia bŕzd ovládané prostredníctvom zavesenia vozidla akýmkoľvek iným spôsobom, na vozidle sa vyznačia informácie potrebné na kontrolu nastavenia zariadenia. |
| --- | --- |

7.1.1.

Ak je zariadenie na snímanie zaťaženia bŕzd ovládané prostredníctvom zavesenia vozidla akýmkoľvek iným spôsobom, na vozidle sa vyznačia informácie potrebné na kontrolu nastavenia zariadenia.

| 7.2. | Ak sú požiadavky tejto prílohy splnené pomocou zariadenia regulujúceho tlak vzduchu v prevode bŕzd, na vozidle sa vyznačí údaj o zaťažení náprav pri zemi, menovitom tlaku na výstupe zo zariadenia a o tlaku na vstupe, ktorý musí mať hodnotu minimálne 80 % maximálneho konštrukčného tlaku na vstupe udaného výrobcom vozidla pre nasledujúce stavy zaťaženia:






  7.2.1. | technicky prípustné maximálne zaťaženie nápravy (náprav), ktoré zariadenie(-a) ovláda(-jú); |
| --- | --- | --- |

7.2.

Ak sú požiadavky tejto prílohy splnené pomocou zariadenia regulujúceho tlak vzduchu v prevode bŕzd, na vozidle sa vyznačí údaj o zaťažení náprav pri zemi, menovitom tlaku na výstupe zo zariadenia a o tlaku na vstupe, ktorý musí mať hodnotu minimálne 80 % maximálneho konštrukčného tlaku na vstupe udaného výrobcom vozidla pre nasledujúce stavy zaťaženia:

7.2.1.

technicky prípustné maximálne zaťaženie nápravy (náprav), ktoré zariadenie(-a) ovláda(-jú);

| 7.2.2. | zaťaženie nápravy (náprav), ktoré zodpovedá hmotnosti vozidla v pohotovostnom stave tak, ako je uvedené v bode 13 prílohy 2 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

7.2.2.

zaťaženie nápravy (náprav), ktoré zodpovedá hmotnosti vozidla v pohotovostnom stave tak, ako je uvedené v bode 13 prílohy 2 k tomuto predpisu;

| 7.2.3. | zaťaženie nápravy (náprav), ktoré zodpovedá približne hmotnosti vozidla v pohotovostnom stave s karosériou, ktorou bude vozidlo vybavené, keď zaťaženie nápravy (náprav) uvedené v bode 7.2.2 tejto prílohy, sa vzťahuje na podvozok s kabínou; |
| --- | --- |

7.2.3.

zaťaženie nápravy (náprav), ktoré zodpovedá približne hmotnosti vozidla v pohotovostnom stave s karosériou, ktorou bude vozidlo vybavené, keď zaťaženie nápravy (náprav) uvedené v bode 7.2.2 tejto prílohy, sa vzťahuje na podvozok s kabínou;

| 7.2.4. | zaťaženie nápravy (náprav) udané výrobcom na umožnenie kontroly nastavenia zariadenia v prevádzke, ak sú tieto hodnoty iné ako hodnoty uvedené v bode 7.2.1, 7.2.2 a 7.2.3 tejto prílohy. |
| --- | --- |

7.2.4.

zaťaženie nápravy (náprav) udané výrobcom na umožnenie kontroly nastavenia zariadenia v prevádzke, ak sú tieto hodnoty iné ako hodnoty uvedené v bode 7.2.1, 7.2.2 a 7.2.3 tejto prílohy.

| 7.3. | Bod 14.7 prílohy 2 k tomuto predpisu obsahuje informácie na umožnenie kontroly zhody s požiadavkami bodu 7.1 a bodu 7.2. |
| --- | --- |

7.3.

Bod 14.7 prílohy 2 k tomuto predpisu obsahuje informácie na umožnenie kontroly zhody s požiadavkami bodu 7.1 a bodu 7.2.

| 7.4. | Označenia uvedené v bodoch 7.1 a 7.2 tejto prílohy musia byť pripevnené na dobre viditeľnom mieste a musia byť nezmazateľné. Príklad označení pre mechanicky ovládané zariadenie vo vozidle vybavenom brzdovým systémom so stlačeným vzduchom je znázornený v diagrame 5 tejto prílohy. |
| --- | --- |

7.4.

Označenia uvedené v bodoch 7.1 a 7.2 tejto prílohy musia byť pripevnené na dobre viditeľnom mieste a musia byť nezmazateľné. Príklad označení pre mechanicky ovládané zariadenie vo vozidle vybavenom brzdovým systémom so stlačeným vzduchom je znázornený v diagrame 5 tejto prílohy.

| 7.5. | Elektronicky ovládané systémy na rozdelenie brzdných síl, ktoré nemôžu spĺňať požiadavky bodu 7.1, 7.2, 7.3 a 7.4 musia mať postup na samokontrolu funkcií, ktoré ovplyvňujú rozdelenie brzdných síl. Navyše pri stojacom vozidle musí byť možné vykonať kontroly vymedzené v bode 1.3.1 generovaním menovitého požadovaného tlaku spojeným so začiatkom brzdenia pre naložený aj nenaložený stav. |
| --- | --- |

7.5.

Elektronicky ovládané systémy na rozdelenie brzdných síl, ktoré nemôžu spĺňať požiadavky bodu 7.1, 7.2, 7.3 a 7.4 musia mať postup na samokontrolu funkcií, ktoré ovplyvňujú rozdelenie brzdných síl. Navyše pri stojacom vozidle musí byť možné vykonať kontroly vymedzené v bode 1.3.1 generovaním menovitého požadovaného tlaku spojeným so začiatkom brzdenia pre naložený aj nenaložený stav.

8.   SKÚŠANIE VOZIDLA

V čase typového schvaľovania technická služba overí zhodu s požiadavkami uvedenými v tejto prílohe a vykoná akékoľvek ďalšie skúšky, ktoré sa považujú za potrebné na tento účel. Protokol o akýchkoľvek ďalších skúškach sa pripojí k schvaľovaciemu protokolu.

Diagram 1A

Určité vozidlá kategórie N1

(pozri bod 3.1.2.1 tejto prílohy)

Image

Diagram 1B

Vozidlá iné ako vozidlá kategórie N1 a kompletné prípojné vozidlá

(pozri body 3.1.2.3 a 5.1.1.2 tejto prílohy)

Image

Poznámka: Dolný limit k = z – 0,08 sa neuplatňuje pre využitie adhézie zadnou nápravou.

Diagram 1C

Vozidlá kategórie N1

( s určitými výnimkami od 1. októbra 1990)

(pozri bod 3.1.2.2 tejto prílohy)

Image

Poznámka: Dolný limit k = z – 0,08 sa neuplatňuje pre využitie adhézie zadnou nápravou.

Diagram 2

Ťažné vozidlá a prípojné vozidlá

(okrem ťahačov návesov a návesov)

(pozri bod 3.1.5.1 tejto prílohy)

Image

Poznámka: Vzťahy požadované podľa diagramu platia postupne na prechodné stavy zaťaženia medzi naloženým a nenaloženým stavom a musia sa dosiahnuť automaticky.

Diagram 3

Ťahače návesov

(pozri bod 3.1.6.3 tejto prílohy)

Image

Poznámka: Vzťahy požadované podľa diagramu platia postupne na prechodné stavy zaťaženia medzi naloženým a nenaloženým stavom a musia sa dosiahnuť automaticky.

Diagram 4A

Návesy

(pozri bod 4 tejto prílohy)

Image

Poznámka: Vzťah medzi pomerným brzdným spomalením TR/PR a tlakom ovládacieho vedenia pre naložený a nenaložený stav je určený takto:

Faktory Kc (naložený stav) a Kv (nenaložený stav) sa určia z diagramu 4B. Na určenie plôch zodpovedajúcich naloženému a nenaloženému stavu sa hodnoty súradníc horného a dolného limitu šrafovanej plochy v diagrame 4A vynásobia príslušnými faktormi Kc and Kv.

Diagram 4B

(pozri bod 4 a diagram 4A tejto prílohy)

Image

VYSVETLIVKA K POUŽITIU DIAGRAMU 4B

| 1. | Vzorec, z ktorého je odvodený diagram 4B: |
| --- | --- |

1.

Vzorec, z ktorého je odvodený diagram 4B:

Formula

| 2. | Opis metódy použitia praktickým príkladom. |
| --- | --- |

2.

Opis metódy použitia praktickým príkladom.

| 2.1. | Čiarkované priamky na diagrame 4B slúžia na určenie faktorov Kc a Kv pre nasledujúce vozidlo, kde: | Naložené | Nenaložené |
| --- | --- | --- | --- |
| P | 24 ton (240 kN) | 4,2 ton (42 kN) |
| PR | 150 kN | 30 kN |
| PRmax | 150 kN | 150 kN |
| hR | 1,8 m | 1,4 m |
| ER | 6,0 m | 6,0 m |

2.1.

Čiarkované priamky na diagrame 4B slúžia na určenie faktorov Kc a Kv pre nasledujúce vozidlo, kde:

Naložené

Nenaložené

P

24 ton (240 kN)

4,2 ton (42 kN)

PR

150 kN

30 kN

PRmax

150 kN

150 kN

hR

1,8 m

1,4 m

ER

6,0 m

6,0 m

V nasledovných bodoch číselné hodnoty uvedené v zátvorkách sa týkajú len vozidla použitého na účely ilustrácie metódy použitia diagramu 4B.

| 2.2. | Výpočet pomerov






  a) | naložené (= 1,6) |
| --- | --- | --- |

2.2.

Výpočet pomerov

a)

Formula

| b) | nenaložené (= 1,4) |
| --- | --- |

b)

Formula

| c) | nenaložené (= 0,2) |
| --- | --- |

c)

Formula

| 2.3. | Stanovenie korekčného faktora KC:






  a) | začína sa na príslušnej hodnote hR (hR = 1,8 m); |
| --- | --- | --- |

2.3.

Stanovenie korekčného faktora KC:

a)

začína sa na príslušnej hodnote hR (hR = 1,8 m);

| b) | postupuje sa horizontálne k príslušnej čiare g · P/PR (g · P/PR = 1,6); |
| --- | --- |

b)

postupuje sa horizontálne k príslušnej čiare g · P/PR (g · P/PR = 1,6);

| c) | postupuje sa vertikálne k príslušnej čiare ER (ER = 6,0 m); |
| --- | --- |

c)

postupuje sa vertikálne k príslušnej čiare ER (ER = 6,0 m);

| d) | postupuje sa horizontálne k škále KC; KC je požadovaný korekčný faktor pri naloženom stave (KC = 1,04). |
| --- | --- |

d)

postupuje sa horizontálne k škále KC; KC je požadovaný korekčný faktor pri naloženom stave (KC = 1,04).

| 2.4. | Stanovenie korekčného faktora pri nenaloženom stave KV:






  2.4.1. | Stanovenie faktora K2:






  a) | začína sa na príslušnej hodnote hR (hR = 1,4 m); |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.

Stanovenie korekčného faktora pri nenaloženom stave KV:

2.4.1.

Stanovenie faktora K2:

a)

začína sa na príslušnej hodnote hR (hR = 1,4 m);

| b) | postupuje sa horizontálne k príslušnej čiare PR/PRmax v skupine kriviek najbližších k vertikálnej osi (PR/PRmax = 0,2); |
| --- | --- |

b)

postupuje sa horizontálne k príslušnej čiare PR/PRmax v skupine kriviek najbližších k vertikálnej osi (PR/PRmax = 0,2);

| c) | postupuje sa vertikálne k horizontálnej osi a odčíta sa hodnota K2 (K2 = 0,13 m). |
| --- | --- |

c)

postupuje sa vertikálne k horizontálnej osi a odčíta sa hodnota K2 (K2 = 0,13 m).

| 2.4.2. | Stanovenie faktora K1:






  a) | začína sa na príslušnej hodnote hR (hR = 1,4 m); |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

Stanovenie faktora K1:

a)

začína sa na príslušnej hodnote hR (hR = 1,4 m);

| b) | postupuje sa horizontálne k príslušnej čiare g · P/PR (g · P/PR = 1,4); |
| --- | --- |

b)

postupuje sa horizontálne k príslušnej čiare g · P/PR (g · P/PR = 1,4);

| c) | postupuje sa vertikálne k príslušnej čiare ER (ER = 6,0 m); |
| --- | --- |

c)

postupuje sa vertikálne k príslušnej čiare ER (ER = 6,0 m);

| d) | postupuje sa horizontálne k príslušnej čiare PR/PRmax v skupine kriviek najvzdialenejších od vertikálnej osi (PR/PRmax = 0,2); |
| --- | --- |

d)

postupuje sa horizontálne k príslušnej čiare PR/PRmax v skupine kriviek najvzdialenejších od vertikálnej osi (PR/PRmax = 0,2);

| e) | postupuje sa vertikálne k horizontálnej osi a odčíta sa hodnota K1 (K1 = 1,79). |
| --- | --- |

e)

postupuje sa vertikálne k horizontálnej osi a odčíta sa hodnota K1 (K1 = 1,79).

| 2.4.3. | Stanovenie faktora KV:
  Korekčný faktor pri nenaloženom stave KV sa získa z nasledujúceho výrazu:
  KV = K1 – K2 · (KV = 1,66) |
| --- | --- |

2.4.3.

Stanovenie faktora KV:

Korekčný faktor pri nenaloženom stave KV sa získa z nasledujúceho výrazu:

KV = K1 – K2 · (KV = 1,66)

Diagram 5

Zariadenie na snímanie zaťaženia bŕzd

(pozri bod 7.4 tejto prílohy)

| Kontrolné údaje | Zaťaženie vozidla | Zaťaženie nápravy č. 2 pri zemi
  [daN] | Tlak na vstupe
  [kPa] | Menovitý tlak na výstupe
  [kPa] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Naložené | 10 000 | 600 | 600 |
| Nenaložené | 1 500 | 600 | 240 |

Kontrolné údaje

Zaťaženie vozidla

Zaťaženie nápravy č. 2 pri zemi

[daN]

Tlak na vstupe

[kPa]

Menovitý tlak na výstupe

[kPa]

Image

Naložené

10 000

600

600

Nenaložené

1 500

600

240

---

(1)  V prípade prípojných vozidiel s elektricky ovládaným rozdelením brzdnej sily sa požiadavky tejto prílohy uplatňujú iba vtedy, keď je prípojné vozidlo elektricky pripojené k ťažnému vozidlu konektorom podľa normy ISO 7638:1997.

(2)  V prípade združených náprav, keď je rozostup medzi nápravami väčší než 2,0 m, sa každá jednotlivá náprava považuje za nezávislú skupinu náprav.

(3)  „Krivky využitia adhézie“ vozidla sú krivky znázorňujúce za špecifikovaných podmienok zaťaženia adhéziu využitú každou nápravou i v závislosti na pomernom brzdnom spomalení vozidla.

(4)  Pre návesy je z brzdná sila delená statickým zaťažením nápravy (náprav) návesu.

(5)  Ako je uvedené v bode 1.4.4.3 prílohy 4 k tomuto predpisu.

(6)  Ustanovenia bodu 3.1.1 alebo bodu 5.1.1 nemajú vplyv na požiadavky prílohy 4 k tomuto predpisu týkajúce sa účinnosti bŕzd. Ak sa však pri skúškach vykonávaných podľa ustanovení bodu 3.1.1 alebo bodu 5.1.1 dosiahnu väčšie brzdné účinky ako sú predpísané v prílohe 4, uplatňujú sa ustanovenia týkajúce sa kriviek využitia adhézie v oblastiach znázornených na diagramoch 1A, 1B a 1C tejto prílohy, ktoré sú vymedzené priamkami k = 0,8 a z = 0,8.

(7)  Ustanovenia bodu 3.1.1 alebo bodu 5.1.1 nemajú vplyv na požiadavky prílohy 4 k tomuto predpisu týkajúce sa účinnosti bŕzd. Ak sa však pri skúškach vykonávaných podľa ustanovení bodu 3.1.1 alebo bodu 5.1.1 dosiahnu väčšie brzdné účinky ako sú predpísané v prílohe 4, uplatňujú sa ustanovenia týkajúce sa kriviek využitia adhézie v oblastiach znázornených na diagramoch 1A, 1B a 1C tejto prílohy, ktoré sú vymedzené priamkami k = 0,8 a z = 0,8.

---

PRÍLOHA 11

Prípady, keď sa skúšky typu I a/alebo typu II (alebo typu IIA) alebo typu III nemusia vykonávať

| 1. | Skúšky typu I a/alebo typu II (alebo typu IIA) alebo typu III sa nemusia vykonávať na vozidle predloženom na typové schválenie v nasledujúcich prípadoch:






  1.1. | Príslušným vozidlom je motorové vozidlo alebo prípojné vozidlo, ktoré, pokiaľ ide o pneumatiky, energiu brzdenia absorbovanú nápravou a spôsob montáže pneumatík a bŕzd, je identické z hľadiska brzdenia s motorovým vozidlom alebo prípojným vozidlom, ktoré:






  1.1.1. | úspešne prešlo skúškou typu I a/alebo typu II (alebo typu IIA) alebo typu III a |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Skúšky typu I a/alebo typu II (alebo typu IIA) alebo typu III sa nemusia vykonávať na vozidle predloženom na typové schválenie v nasledujúcich prípadoch:

1.1.

Príslušným vozidlom je motorové vozidlo alebo prípojné vozidlo, ktoré, pokiaľ ide o pneumatiky, energiu brzdenia absorbovanú nápravou a spôsob montáže pneumatík a bŕzd, je identické z hľadiska brzdenia s motorovým vozidlom alebo prípojným vozidlom, ktoré:

1.1.1.

úspešne prešlo skúškou typu I a/alebo typu II (alebo typu IIA) alebo typu III a

| 1.1.2. | bolo typovo schválené vzhľadom na absorbovanú energiu brzdenia pre hmotnosť pripadajúcu na nápravu, ktorá nie je nižšia ako hmotnosť príslušného vozidla. |
| --- | --- |

1.1.2.

bolo typovo schválené vzhľadom na absorbovanú energiu brzdenia pre hmotnosť pripadajúcu na nápravu, ktorá nie je nižšia ako hmotnosť príslušného vozidla.

| 1.2. | Príslušným vozidlom je motorové vozidlo alebo prípojné vozidlo, ktorého náprava alebo nápravy sú, pokiaľ ide o pneumatiky, energiu brzdenia absorbovanú nápravou a spôsob montáže pneumatík a bŕzd, identické z hľadiska brzdenia s nápravou alebo nápravami, ktoré jednotlivo prešli úspešne skúškou typu I a/alebo typu II (alebo typu IIA) alebo typu III pre hmotnosti pripadajúce na nápravu, ktoré nie sú nižšie ako hmotnosť príslušného vozidla za predpokladu, že energia brzdenia absorbovaná nápravou nie je väčšia ako energia absorbovaná nápravou pri referenčnej skúške alebo skúškach vykonaných na jednotlivých nápravách. |
| --- | --- |

1.2.

Príslušným vozidlom je motorové vozidlo alebo prípojné vozidlo, ktorého náprava alebo nápravy sú, pokiaľ ide o pneumatiky, energiu brzdenia absorbovanú nápravou a spôsob montáže pneumatík a bŕzd, identické z hľadiska brzdenia s nápravou alebo nápravami, ktoré jednotlivo prešli úspešne skúškou typu I a/alebo typu II (alebo typu IIA) alebo typu III pre hmotnosti pripadajúce na nápravu, ktoré nie sú nižšie ako hmotnosť príslušného vozidla za predpokladu, že energia brzdenia absorbovaná nápravou nie je väčšia ako energia absorbovaná nápravou pri referenčnej skúške alebo skúškach vykonaných na jednotlivých nápravách.

| 1.3. | Príslušné vozidlo je vybavené odľahčovacím brzdovým systémom iným ako brzda motora identickým s odľahčovacím brzdovým systémom už skúšaným za týchto podmienok:






  1.3.1. | odľahčovací brzdový systém pri skúške na najmenej 6% klesaní (skúška typu II) alebo najmenej 7 % klesaní (skúška typu IIA) sám stabilizoval vozidlo, ktorého maximálna hmotnosť v čase skúšky sa prinajmenšom rovnala maximálnej hmotnosti vozidla predloženého na typové schválenie; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Príslušné vozidlo je vybavené odľahčovacím brzdovým systémom iným ako brzda motora identickým s odľahčovacím brzdovým systémom už skúšaným za týchto podmienok:

1.3.1.

odľahčovací brzdový systém pri skúške na najmenej 6% klesaní (skúška typu II) alebo najmenej 7 % klesaní (skúška typu IIA) sám stabilizoval vozidlo, ktorého maximálna hmotnosť v čase skúšky sa prinajmenšom rovnala maximálnej hmotnosti vozidla predloženého na typové schválenie;

| 1.3.2. | pri uvedenej skúške sa overí, či otáčky rotujúcich častí odľahčovacieho brzdového systému, keď vozidlo predložené na typové schválenie dosiahne rýchlosť 30 km/h, sú také, že spomaľovací moment nie je menší ako spomaľovací moment zodpovedajúci skúške uvedenej v bode 1.3.1. |
| --- | --- |

1.3.2.

pri uvedenej skúške sa overí, či otáčky rotujúcich častí odľahčovacieho brzdového systému, keď vozidlo predložené na typové schválenie dosiahne rýchlosť 30 km/h, sú také, že spomaľovací moment nie je menší ako spomaľovací moment zodpovedajúci skúške uvedenej v bode 1.3.1.

| 1.4. | Príslušným vozidlom je prípojné vozidlo vybavené brzdami s S-kľúčom ovládaným vzduchom alebo kotúčovými brzdami (1) ktoré spĺňa požiadavky týkajúce sa overovania uvedené v dodatku 2 k tejto prílohe a ktoré sa týkajú kontroly charakteristík v porovnaní s charakteristikami v protokole o skúške referenčnej nápravy podľa dodatku 3 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

1.4.

Príslušným vozidlom je prípojné vozidlo vybavené brzdami s S-kľúčom ovládaným vzduchom alebo kotúčovými brzdami (1) ktoré spĺňa požiadavky týkajúce sa overovania uvedené v dodatku 2 k tejto prílohe a ktoré sa týkajú kontroly charakteristík v porovnaní s charakteristikami v protokole o skúške referenčnej nápravy podľa dodatku 3 k tejto prílohe.

| 2. | Termín „identický“ použitý v bodoch 1.1, 1.2 a 1.3 znamená identický, pokiaľ ide o geometrické a mechanické charakteristiky a materiály použité na komponenty vozidla uvedeného v uvedených bodoch. |
| --- | --- |

2.

Termín „identický“ použitý v bodoch 1.1, 1.2 a 1.3 znamená identický, pokiaľ ide o geometrické a mechanické charakteristiky a materiály použité na komponenty vozidla uvedeného v uvedených bodoch.

| 3. | Ak sa uplatňujú skôr uvedené požiadavky, oznámenie týkajúce sa schválenia (príloha 2 k tomuto predpisu) musí zahŕňať nasledujúce údaje:






  3.1. | v prípade podľa bodu 1.1 sa uvedie schvaľovacie číslo vozidla podliehajúceho referenčnej skúške typu I a/alebo typu II (alebo typu IIA) alebo typu III; |
| --- | --- | --- |

3.

Ak sa uplatňujú skôr uvedené požiadavky, oznámenie týkajúce sa schválenia (príloha 2 k tomuto predpisu) musí zahŕňať nasledujúce údaje:

3.1.

v prípade podľa bodu 1.1 sa uvedie schvaľovacie číslo vozidla podliehajúceho referenčnej skúške typu I a/alebo typu II (alebo typu IIA) alebo typu III;

| 3.2. | v prípade podľa bodu 1.2 sa vyplní tabuľka I v dodatku 1 k tejto prílohe; |
| --- | --- |

3.2.

v prípade podľa bodu 1.2 sa vyplní tabuľka I v dodatku 1 k tejto prílohe;

| 3.3. | v prípade podľa bodu 1.3 sa vyplní tabuľka II v dodatku 1 k tejto prílohe; |
| --- | --- |

3.3.

v prípade podľa bodu 1.3 sa vyplní tabuľka II v dodatku 1 k tejto prílohe;

| 3.4. | ak sa uplatňuje bod 1.4, vyplní sa tabuľka III v dodatku 1 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

3.4.

ak sa uplatňuje bod 1.4, vyplní sa tabuľka III v dodatku 1 k tejto prílohe.

| 4. | Ak žiadateľ o typové schválenie v krajine, ktorá je stranou dohody uplatňujúcou tento predpis, sa odvoláva na typové schválenie udelené v inej krajine, ktorá je stranou dohody uplatňujúcou tento predpis, musí predložiť dokumentáciu týkajúcu sa uvedeného typového schválenia. |
| --- | --- |

4.

Ak žiadateľ o typové schválenie v krajine, ktorá je stranou dohody uplatňujúcou tento predpis, sa odvoláva na typové schválenie udelené v inej krajine, ktorá je stranou dohody uplatňujúcou tento predpis, musí predložiť dokumentáciu týkajúcu sa uvedeného typového schválenia.

---

(1)  Iné konštrukcie bŕzd môžu byť schválené po predložení ekvivalentných informácií.

DODATOK 1

Tabuľka I

| | Nápravy vozidla | Referenčné nápravy |
| --- | --- | --- |
| Hmotnosť na nápravu (1) | Brzdná sila potrebná na kolesách | Rýchlosť | Hmotnosť na nápravu (1) | Brzdná sila vyvinutá na kolesách | Rýchlosť |
| kg | N | km/h | kg | N | km/h |
| Náprava 1 | | | | | | |
| Náprava 2 | | | | | | |
| Náprava 3 | | | | | | |
| Náprava 4 | | | | | | |

Nápravy vozidla

Referenčné nápravy

Hmotnosť na nápravu (1)

Brzdná sila potrebná na kolesách

Rýchlosť

Hmotnosť na nápravu (1)

Brzdná sila vyvinutá na kolesách

Rýchlosť

kg

N

km/h

kg

N

km/h

Náprava 1

Náprava 2

Náprava 3

Náprava 4

Tabuľka II

Celková hmotnosť vozidla predloženého na schválenie ... kg

Brzdná sila potrebná na kolesách ...N

Spomaľovací moment potrebný na hlavnom hriadeli odľahčovacieho brzdového systému ... Nm

Spomaľovací moment dosiahnutý na hlavnom hriadeli odľahčovacieho brzdového systému

(podľa diagramu) ... Nm

Tabuľka III

| | REFERENČNÁ NÁPRAVA ...
  (pripojená kópia) |
| --- | --- |

REFERENČNÁ NÁPRAVA ...

(pripojená kópia)

| | PROTOKOL č. ... |
| --- | --- |

PROTOKOL č. ...

| | Dátum ... |
| --- | --- |

Dátum ...

| | Typ I | Typ III |
| --- | --- | --- |
| Brzdná sila na nápravu (N)
  (pozri bod 4.2.1 dodatku 2) |
| Náprava 1 | T1 = ... % Pe
   (2) | T1 = ... % Pe |
| Náprava 2 | T2 = ... % Pe | T2 = ... % Pe |
| Náprava 3 | T3 = ... % Pe | T3 = ... % Pe |
| Predpokladaný zdvih (mm)
  (pozri bod 4.3.1.1 dodatku 2) |
| Náprava 1 | S1 = ... | s1 = ... |
| Náprava 2 | S2 = ... | s2 = ... |
| Náprava 3 | S3 = ... | s3 = ... |
| Priemerný výstupný ťah (N)
  (pozri bod 4.3.1.1 dodatku 2) |
| Náprava 1 | ThA1 = ... | ThA1 = ... |
| Náprava 2 | ThA2 = ... | ThA2 = ... |
| Náprava 3 | ThA3 = ... | ThA3 = ... |
| Účinnosť bŕzd (N)
  (pozri bod 4.3.1.4 dodatku 2) |
| Náprava 1 | T1 = ... | T1 = ... |
| Náprava 2 | T2 = ... | T2 = ... |
| Náprava 3 | T3 = ... | T3 = ... |
| | Výsledok skúšky typu 0 prípojného vozidla
  (E) | Typ I ohriate brzdy
  (predpokladaná) | Typ III ohriate brzdy
  (predpokladaná) |
| Účinnosť bŕzd vozidla
  (pozri bod 4.3.2 dodatku 2) | | | |
| Požiadavky na ohriate brzdy
  (pozri body 1.5.3, 1.6.3 a 1.7.2 prílohy 4) | | ≥ 0,36
  a
  ≥ 0,60 E | ≥ 0,40
  a
  ≥ 0,60 E |

Typ I

Typ III

Brzdná sila na nápravu (N)

(pozri bod 4.2.1 dodatku 2)

Náprava 1

T1 = ... % Pe
   (2)

T1 = ... % Pe

Náprava 2

T2 = ... % Pe

T2 = ... % Pe

Náprava 3

T3 = ... % Pe

T3 = ... % Pe

Predpokladaný zdvih (mm)

(pozri bod 4.3.1.1 dodatku 2)

Náprava 1

S1 = ...

s1 = ...

Náprava 2

S2 = ...

s2 = ...

Náprava 3

S3 = ...

s3 = ...

Priemerný výstupný ťah (N)

(pozri bod 4.3.1.1 dodatku 2)

Náprava 1

ThA1 = ...

ThA1 = ...

Náprava 2

ThA2 = ...

ThA2 = ...

Náprava 3

ThA3 = ...

ThA3 = ...

Účinnosť bŕzd (N)

(pozri bod 4.3.1.4 dodatku 2)

Náprava 1

T1 = ...

T1 = ...

Náprava 2

T2 = ...

T2 = ...

Náprava 3

T3 = ...

T3 = ...

Výsledok skúšky typu 0 prípojného vozidla

(E)

Typ I ohriate brzdy

(predpokladaná)

Typ III ohriate brzdy

(predpokladaná)

Účinnosť bŕzd vozidla

(pozri bod 4.3.2 dodatku 2)

Požiadavky na ohriate brzdy

(pozri body 1.5.3, 1.6.3 a 1.7.2 prílohy 4)

≥ 0,36

a

≥ 0,60 E

≥ 0,40

a

≥ 0,60 E

---

(1)  Maximálna technicky prípustná hmotnosť na nápravu.

(2)  Pe je normálová statická reakcia alebo povrch vozovky zodpovedajúci referenčnej náprave.

DODATOK 2

Alternatívne postupy pre skúšky tyupu I a typu III pre brzdy prípojného vozidla

1.   VŠEOBECNE

| 1.1. | V súlade s bodom 1.4 tejto prílohy nie je potrebné vykonať pri typovom schvaľovaní vozidla skúšky typu I alebo typu III za predpokladu, že komponenty brzdového systému spĺňajú požiadavky tohto dodatku a že zodpovedajúca výsledná predpokladaná účinnosť bŕzd spĺňa požiadavky tohto predpisu pre príslušnú kategóriu vozidla. |
| --- | --- |

1.1.

V súlade s bodom 1.4 tejto prílohy nie je potrebné vykonať pri typovom schvaľovaní vozidla skúšky typu I alebo typu III za predpokladu, že komponenty brzdového systému spĺňajú požiadavky tohto dodatku a že zodpovedajúca výsledná predpokladaná účinnosť bŕzd spĺňa požiadavky tohto predpisu pre príslušnú kategóriu vozidla.

| 1.2. | Skúšky vykonávané v súlade s metódami uvedenými v tomto dodatku sa považujú za skúšky, ktoré spĺňajú uvedené požiadavky.






  1.2.1. | Skúšky vykonávané podľa bodu 3.5.1 tohto dodatku vrátane doplnku 7 k sérii zmien 09, ktoré boli kladné, sa považujú za spĺňajúce ustanovenia bodu 3.5.1 tohto dodatku v znení posledných zmien. Ak sa použije tento alternatívny postup, skúšobný protokol sa odvolá na pôvodný skúšobný protokol, z ktorého sa použili výsledky skúšky pre nový aktualizovaný protokol. Musia sa však vykonať nové skúšky podľa požiadaviek najnovšieho znenia tohto predpisu. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Skúšky vykonávané v súlade s metódami uvedenými v tomto dodatku sa považujú za skúšky, ktoré spĺňajú uvedené požiadavky.

1.2.1.

Skúšky vykonávané podľa bodu 3.5.1 tohto dodatku vrátane doplnku 7 k sérii zmien 09, ktoré boli kladné, sa považujú za spĺňajúce ustanovenia bodu 3.5.1 tohto dodatku v znení posledných zmien. Ak sa použije tento alternatívny postup, skúšobný protokol sa odvolá na pôvodný skúšobný protokol, z ktorého sa použili výsledky skúšky pre nový aktualizovaný protokol. Musia sa však vykonať nové skúšky podľa požiadaviek najnovšieho znenia tohto predpisu.

| 1.3. | Skúšky vykonávané v súlade s bodom 3.6 tohto dodatku a výsledky zaznamenané v časti 2 dodatku 3 alebo dodatku 4 sa uznávajú ako prostriedok preukazujúci zhodu s požiadavkami bodu 5.2.2.8.1 tohto predpisu. |
| --- | --- |

1.3.

Skúšky vykonávané v súlade s bodom 3.6 tohto dodatku a výsledky zaznamenané v časti 2 dodatku 3 alebo dodatku 4 sa uznávajú ako prostriedok preukazujúci zhodu s požiadavkami bodu 5.2.2.8.1 tohto predpisu.

| 1.4. | Nastavenie brzdy (bŕzd) sa pred skúškou typu III vykonáva podľa príslušných nasledujúcich postupov:






  1.4.1. | V prípade vzduchovej(-ých) brzdy (bŕzd) prípojného vozidla musí byť nastavenie bŕzd také, aby umožňovalo fungovanie zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd. Na tento účel sa zdvih aktivátora nastaví na:






  s0 ≥ 1,1 × sre-adjust | (horný limit nesmie presiahnuť hodnotu odporúčanú výrobcom), |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.

Nastavenie brzdy (bŕzd) sa pred skúškou typu III vykonáva podľa príslušných nasledujúcich postupov:

1.4.1.

V prípade vzduchovej(-ých) brzdy (bŕzd) prípojného vozidla musí byť nastavenie bŕzd také, aby umožňovalo fungovanie zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd. Na tento účel sa zdvih aktivátora nastaví na:

s0 ≥ 1,1 × sre-adjust

(horný limit nesmie presiahnuť hodnotu odporúčanú výrobcom),

kde:

| sre-adjust | je nastavovací zdvih podľa špecifikácie výrobcu zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd, t. j. zdvih, pri ktorom sa začína znovu nastavovať prevádzková vzdialenosť brzdy s tlakom aktivátora 100 kPa. |
| --- | --- |

sre-adjust

je nastavovací zdvih podľa špecifikácie výrobcu zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd, t. j. zdvih, pri ktorom sa začína znovu nastavovať prevádzková vzdialenosť brzdy s tlakom aktivátora 100 kPa.

Ak nie je po dohode s technickou službou praktické merať zdvih aktivátora, počiatočné nastavenie sa musí dohodnúť s technickou službou.

Za uvedenej podmienky sa na brzdu pôsobí tlakom aktivátora 200 kPa, 50 krát za sebou. Za tým nasleduje jedno použitie brzdy s tlakom aktivátora ≥ 650 kPa.

| 1.4.2. | V prípade hydraulických kotúčových bŕzd prípojného vozidla nie sú potrebné žiadne požiadavky na nastavenie. |
| --- | --- |

1.4.2.

V prípade hydraulických kotúčových bŕzd prípojného vozidla nie sú potrebné žiadne požiadavky na nastavenie.

| 1.4.3. | V prípade hydraulických bubnových bŕzd prípojného vozidla nastavenie bŕzd špecifikuje výrobca. |
| --- | --- |

1.4.3.

V prípade hydraulických bubnových bŕzd prípojného vozidla nastavenie bŕzd špecifikuje výrobca.

| 1.5. | V prípade prípojných vozidiel vybavených zariadeniami na automatické nastavovanie bŕzd sa pred skúškou typu I predpísanou ďalej musí nastavenie vykonať podľa postupu stanoveného v bode 1.4. |
| --- | --- |

1.5.

V prípade prípojných vozidiel vybavených zariadeniami na automatické nastavovanie bŕzd sa pred skúškou typu I predpísanou ďalej musí nastavenie vykonať podľa postupu stanoveného v bode 1.4.

2.   SYMBOLY A VYMEDZENIA

| P | = | normálová reakcia povrchu vozovky na nápravu za statických podmienok |
| --- | --- | --- |
| C | = | vstupný brzdný moment |
| Cmax | = | maximálny prípustný vstupný brzdný moment |
| CO | = | prahový vstupný brzdný moment, t. j. minimálny vstupný moment na vytvorenie merateľného výstupného momentu |
| R | = | valivý polomer pneumatiky (dynamický) |
| T | = | brzdná sila v mieste dotyku pneumatiky s vozovkou |
| M | = | brzdný moment = T · R |
| z | = | pomerné brzdné spomalenie = T/P alebo M/RP |
| s | = | zdvih aktivátora (pracovný zdvih plus zdvih na prázdno) |
| sp | = | pozri prílohu 19 dodatok 7 |
| ThA | = | pozri prílohu 19 dodatok 7 |
| l | = | dĺžka páky |
| r | = | polomer brzdových bubnov |
| P | = | tlak uvádzajúci brzdu do činnosti |

P

=

normálová reakcia povrchu vozovky na nápravu za statických podmienok

C

=

vstupný brzdný moment

Cmax

=

maximálny prípustný vstupný brzdný moment

CO

=

prahový vstupný brzdný moment, t. j. minimálny vstupný moment na vytvorenie merateľného výstupného momentu

R

=

valivý polomer pneumatiky (dynamický)

T

=

brzdná sila v mieste dotyku pneumatiky s vozovkou

M

=

brzdný moment = T · R

z

=

pomerné brzdné spomalenie = T/P alebo M/RP

s

=

zdvih aktivátora (pracovný zdvih plus zdvih na prázdno)

sp

=

pozri prílohu 19 dodatok 7

ThA

=

pozri prílohu 19 dodatok 7

l

=

dĺžka páky

r

=

polomer brzdových bubnov

P

=

tlak uvádzajúci brzdu do činnosti

Poznámka: Symboly pre referenčné brzdy musia mať príponu „e“.

Image

3.   SKÚŠOBNÉ METÓDY

3.1.   Skúšky na dráhe

| 3.1.1. | Skúšky účinnosti bŕzd by sa mali prednostne vykonávať len na jednej náprave. |
| --- | --- |

3.1.1.

Skúšky účinnosti bŕzd by sa mali prednostne vykonávať len na jednej náprave.

| 3.1.2. | Výsledky skúšok vykonaných na kombinácii náprav sa môžu použiť v súlade s bodom 1.1 tejto prílohy za predpokladu, že každá náprava prispieva rovnakou dodávkou brzdovej energie pri skúške ťahania a skúške s ohriatymi brzdami.






  3.1.2.1. | To sa zabezpečí, ak má každá náprava identické nasledujúce charakteristiky: geometria brzdy, brzdové obloženie, montáž kolesa, pneumatiky, uvedenie do činnosti a rozdelenie tlaku v aktivátoroch. |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Výsledky skúšok vykonaných na kombinácii náprav sa môžu použiť v súlade s bodom 1.1 tejto prílohy za predpokladu, že každá náprava prispieva rovnakou dodávkou brzdovej energie pri skúške ťahania a skúške s ohriatymi brzdami.

3.1.2.1.

To sa zabezpečí, ak má každá náprava identické nasledujúce charakteristiky: geometria brzdy, brzdové obloženie, montáž kolesa, pneumatiky, uvedenie do činnosti a rozdelenie tlaku v aktivátoroch.

| 3.1.2.2. | Zaznamenaný výsledok pre kombináciu náprav bude priemer počtu náprav, aj keď sa použila len jedna náprava. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

Zaznamenaný výsledok pre kombináciu náprav bude priemer počtu náprav, aj keď sa použila len jedna náprava.

| 3.1.3. | Náprava(-y) by sa podľa možnosti mala(-i) zaťažiť maximálnym statickým zaťažením nápravy, hoci to nie je nevyhnutné za predpokladu, že sa pri skúškach berie do úvahy rozdiel vo valivých odporoch spôsobený rozdielnym zaťažením skúšanej(-ých) nápravy (náprav). |
| --- | --- |

3.1.3.

Náprava(-y) by sa podľa možnosti mala(-i) zaťažiť maximálnym statickým zaťažením nápravy, hoci to nie je nevyhnutné za predpokladu, že sa pri skúškach berie do úvahy rozdiel vo valivých odporoch spôsobený rozdielnym zaťažením skúšanej(-ých) nápravy (náprav).

| 3.1.4. | Je potrebné vziať do úvahy účinok zvýšeného valivého odporu vzhľadom na to, že sa pri skúškach použije jazdná súprava. |
| --- | --- |

3.1.4.

Je potrebné vziať do úvahy účinok zvýšeného valivého odporu vzhľadom na to, že sa pri skúškach použije jazdná súprava.

| 3.1.5. | Počiatočná rýchlosť by mala byť predpísaná rýchlosť. Konečná rýchlosť sa vypočíta pomocou nasledujúceho vzorca:



  kde:







  v1 | = | počiatočná rýchlosť (km/h), |
| --- | --- | --- | --- |
| v2 | = | konečná rýchlosť (km/h), |
| Po | = | hmotnosť ťažného vozidla (kg) podľa podmienok skúšky, |
| P1 | = | časť hmotnosti prípojného vozidla nesená nebrzdenou(-ými) nápravou(-ami) (kg), |
| P2 | = | časť hmotnosti prípojného vozidla nesená brzdenou(-ými) nápravou(-ami) (kg). |

3.1.5.

Počiatočná rýchlosť by mala byť predpísaná rýchlosť. Konečná rýchlosť sa vypočíta pomocou nasledujúceho vzorca:

Formula

kde:

v1

=

počiatočná rýchlosť (km/h),

v2

=

konečná rýchlosť (km/h),

Po

=

hmotnosť ťažného vozidla (kg) podľa podmienok skúšky,

P1

=

časť hmotnosti prípojného vozidla nesená nebrzdenou(-ými) nápravou(-ami) (kg),

P2

=

časť hmotnosti prípojného vozidla nesená brzdenou(-ými) nápravou(-ami) (kg).

3.2.   Skúšky na zotrvačníkovom dynamometri

| 3.2.1. | Skúšobný stroj musí mať rotačnú zotrvačnú hmotu simulujúcu časť lineárnej zotrvačnej hmotnosti vozidla, ktorá pôsobí na jedno koleso a je potrebná aj na skúšku účinnosti so studenými brzdami a skúšku účinnosti s ohriatymi brzdami; skúšobný stroj musí byť schopný pracovať pri konštantnej rýchlosti na účely skúšky opísanej v bodoch 3.5.2 a 3.5.3 tohto dodatku. |
| --- | --- |

3.2.1.

Skúšobný stroj musí mať rotačnú zotrvačnú hmotu simulujúcu časť lineárnej zotrvačnej hmotnosti vozidla, ktorá pôsobí na jedno koleso a je potrebná aj na skúšku účinnosti so studenými brzdami a skúšku účinnosti s ohriatymi brzdami; skúšobný stroj musí byť schopný pracovať pri konštantnej rýchlosti na účely skúšky opísanej v bodoch 3.5.2 a 3.5.3 tohto dodatku.

| 3.2.2. | Skúška sa musí vykonať s úplným kolesom vrátane pneumatiky namontovaným na pohybujúcu sa časť brzdy, ako keby bola na vozidle. Zotrvačná hmota môže byť spojená s brzdou buď priamo alebo prostredníctvom pneumatík a kolies. |
| --- | --- |

3.2.2.

Skúška sa musí vykonať s úplným kolesom vrátane pneumatiky namontovaným na pohybujúcu sa časť brzdy, ako keby bola na vozidle. Zotrvačná hmota môže byť spojená s brzdou buď priamo alebo prostredníctvom pneumatík a kolies.

| 3.2.3. | Počas ohrievania je možné použiť ochladzovanie vzduchom pri rýchlosti a prúd vzduchu simulujúci skutočné podmienky, pričom rýchlosť prúdu vzduchu je:
  vair = 0,33 v,
  kde:







  v | = | skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3.

Počas ohrievania je možné použiť ochladzovanie vzduchom pri rýchlosti a prúd vzduchu simulujúci skutočné podmienky, pričom rýchlosť prúdu vzduchu je:

vair = 0,33 v,

kde:

v

=

skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia.

Teplota chladiaceho vzduchu sa musí rovnať teplote okolia.

| 3.2.4. | Ak sa pri skúške automaticky nekompenzuje valivý odpor pneumatiky, je potrebné moment pôsobiaci na brzdu upraviť o moment, ktorý je ekvivalentný koeficientu valivého odporu 0,01. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ak sa pri skúške automaticky nekompenzuje valivý odpor pneumatiky, je potrebné moment pôsobiaci na brzdu upraviť o moment, ktorý je ekvivalentný koeficientu valivého odporu 0,01.

3.3.   Skúšky na valcovom dynamometri

| 3.3.1. | Náprava by mala byť prednostne zaťažená na maximálnu statickú hmotnosť nápravy, hoci to nie je podstatné za predpokladu, že sa v priebehu skúšok vykonajú prípustné tolerancie pre rozdiel vo valivom odpore spôsobený rozdielnou hmotnosťou na skúšobnej náprave. |
| --- | --- |

3.3.1.

Náprava by mala byť prednostne zaťažená na maximálnu statickú hmotnosť nápravy, hoci to nie je podstatné za predpokladu, že sa v priebehu skúšok vykonajú prípustné tolerancie pre rozdiel vo valivom odpore spôsobený rozdielnou hmotnosťou na skúšobnej náprave.

| 3.3.2. | Počas ohrievania je možné použiť ochladzovanie vzduchom pri rýchlosti a prúd vzduchu simulujúci skutočné podmienky, pričom rýchlosť prúdu vzduchu je:
  vair = 0,33 v,
  kde:







  v | = | skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2.

Počas ohrievania je možné použiť ochladzovanie vzduchom pri rýchlosti a prúd vzduchu simulujúci skutočné podmienky, pričom rýchlosť prúdu vzduchu je:

vair = 0,33 v,

kde:

v

=

skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia.

Teplota chladiaceho vzduchu sa musí rovnať teplote okolia.

| 3.3.3. | Čas brzdenia musí trvať 1 sekundu po maximálnom nábehu brzdenia 0,6 sekundy. |
| --- | --- |

3.3.3.

Čas brzdenia musí trvať 1 sekundu po maximálnom nábehu brzdenia 0,6 sekundy.

3.4.   Skúšobné podmienky

| 3.4.1. | Skúšaná(-é) brzda(-y) sa vybaví(-ia) takými meracími prístrojmi, aby sa mohli vykonať nasledujúce merania:






  3.4.1.1. | Priebežné zaznamenávanie na umožnenie stanovenia brzdného momentu alebo brzdnej sily na obvode pneumatiky. |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Skúšaná(-é) brzda(-y) sa vybaví(-ia) takými meracími prístrojmi, aby sa mohli vykonať nasledujúce merania:

3.4.1.1.

Priebežné zaznamenávanie na umožnenie stanovenia brzdného momentu alebo brzdnej sily na obvode pneumatiky.

| 3.4.1.2. | Priebežné zaznamenávanie tlaku vzduchu v aktivátore brzdy. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

Priebežné zaznamenávanie tlaku vzduchu v aktivátore brzdy.

| 3.4.1.3. | Rýchlosť vozidla počas skúšky. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

Rýchlosť vozidla počas skúšky.

| 3.4.1.4. | Počiatočná teplota na vonkajšom povrchu brzdového bubna alebo brzdového kotúča. |
| --- | --- |

3.4.1.4.

Počiatočná teplota na vonkajšom povrchu brzdového bubna alebo brzdového kotúča.

| 3.4.1.5. | Zdvih aktivátora brzdy použitý počas skúšky typu 0, typu I alebo typu III. |
| --- | --- |

3.4.1.5.

Zdvih aktivátora brzdy použitý počas skúšky typu 0, typu I alebo typu III.

3.5.   Skúšobné postupy

3.5.1.   Dodatočná skúška účinnosti so studenými brzdami

Príprava brzdy sa musí uskutočniť v súlade s bodom 4.4.2 prílohy 19 k tomuto predpisu.

V prípade, že sa vykonalo overenie brzdného faktora BF a prahového brzdného momentu podľa bodu 4.4.3 prílohy 19 tohto predpisu, postup zabehávania pre dodatočnú skúšku účinnosti so studenými brzdami je totožný s postupom použitým na overenie podľa bodu 4.4.3 prílohy 19.

Je prípustné vykonať skúšky účinnosti so studenými brzdami po overení brzdného faktora BF v súlade s bodom 4 prílohy 19 k tomuto predpisu.

Je takisto prípustné vykonať dve skúšky slabnutia účinnosti bŕzd, typu I a typu II jednu po druhej.

Niektoré použitia bŕzd podľa prílohy 19 bodu 4.4.2.6 sa môžu vykonať medzi každou zo skúšok slabnutia účinnosti bŕzd a medzi overovaním a skúškami účinnosti so studenými brzdami. Počet použití stanoví výrobca bŕzd.

| 3.5.1.1. | Táto skúška sa vykonáva pri počiatočnej rýchlosti rovnajúcej sa 40 km/h v prípade skúšky typu I a 60 km/h v prípade skúšky typu III, aby sa vyhodnotila účinnosť s ohriatymi brzdami na konci skúšok typu I a typu III. Skúška slabnutia účinnosti bŕzd typu I a/alebo III sa musí vykonať bezprostredne po skúške účinnosti so studenými brzdami. |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Táto skúška sa vykonáva pri počiatočnej rýchlosti rovnajúcej sa 40 km/h v prípade skúšky typu I a 60 km/h v prípade skúšky typu III, aby sa vyhodnotila účinnosť s ohriatymi brzdami na konci skúšok typu I a typu III. Skúška slabnutia účinnosti bŕzd typu I a/alebo III sa musí vykonať bezprostredne po skúške účinnosti so studenými brzdami.

| 3.5.1.2. | Vykonajú sa tri zabrzdenia pri rovnakom tlaku (p) a pri počiatočnej rýchlosti rovnajúcej sa 40 km/h (v prípade skúšky typu I) alebo 60 km/h (v prípade skúšky typu III) s približne rovnakou počiatočnou teplotou brzdy nepresahujúcou 100 °C meranou na vonkajšom povrchu bubnov alebo kotúčov. Použitia sa vykonajú pri tlaku aktivátora brzdy potrebnom na vyvolanie brzdného momentu alebo sily rovnej pomernému brzdnému spomaleniu (z) najmenej 50 %. Tlak aktivátora brzdy nesmie presiahnuť 650 kPa a vstupný brzdný moment (C) nesmie presiahnuť maximálny prípustný brzdný vstupný moment (Cmax). Za účinnosť so studenými brzdami sa považuje priemer týchto troch výsledkov. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Vykonajú sa tri zabrzdenia pri rovnakom tlaku (p) a pri počiatočnej rýchlosti rovnajúcej sa 40 km/h (v prípade skúšky typu I) alebo 60 km/h (v prípade skúšky typu III) s približne rovnakou počiatočnou teplotou brzdy nepresahujúcou 100 °C meranou na vonkajšom povrchu bubnov alebo kotúčov. Použitia sa vykonajú pri tlaku aktivátora brzdy potrebnom na vyvolanie brzdného momentu alebo sily rovnej pomernému brzdnému spomaleniu (z) najmenej 50 %. Tlak aktivátora brzdy nesmie presiahnuť 650 kPa a vstupný brzdný moment (C) nesmie presiahnuť maximálny prípustný brzdný vstupný moment (Cmax). Za účinnosť so studenými brzdami sa považuje priemer týchto troch výsledkov.

3.5.2.   Skúška slabnutia účinnosti bŕzd (skúška typu I)

| 3.5.2.1. | Táto skúška sa vykonáva pri rýchlosti rovnej 40 km/h s počiatočnou teplotou brzdy nepresahujúcou 100 °C meranou na vonkajšom povrchu bubna alebo kotúča brzdy. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Táto skúška sa vykonáva pri rýchlosti rovnej 40 km/h s počiatočnou teplotou brzdy nepresahujúcou 100 °C meranou na vonkajšom povrchu bubna alebo kotúča brzdy.

| 3.5.2.2. | Pomerné brzdné spomalenie sa udržuje na 7 % vrátane valivého odporu (pozri bod 3.2.4 tohto dodatku). |
| --- | --- |

3.5.2.2.

Pomerné brzdné spomalenie sa udržuje na 7 % vrátane valivého odporu (pozri bod 3.2.4 tohto dodatku).

| 3.5.2.3. | Skúška sa vykonáva počas 2 minút a 33 sekúnd alebo prejdením 1,7 km pri rýchlosti vozidla 40 km/h. Pokiaľ skúšobnú rýchlosť nie je možné dosiahnuť, je možné predĺžiť trvanie skúšky podľa bodu 1.5.2.2 prílohy 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

3.5.2.3.

Skúška sa vykonáva počas 2 minút a 33 sekúnd alebo prejdením 1,7 km pri rýchlosti vozidla 40 km/h. Pokiaľ skúšobnú rýchlosť nie je možné dosiahnuť, je možné predĺžiť trvanie skúšky podľa bodu 1.5.2.2 prílohy 4 k tomuto predpisu.

| 3.5.2.4. | Najneskôr 60 sekúnd po ukončení skúšky typu I sa vykoná skúška účinnosti s ohriatymi brzdami podľa bodu 1.5.3 prílohy 4 k tomuto predpisu pri počiatočnej rýchlosti 40 km/h. Tlak aktivátora brzdy musí byť taký istý ako pri skúške typu 0. |
| --- | --- |

3.5.2.4.

Najneskôr 60 sekúnd po ukončení skúšky typu I sa vykoná skúška účinnosti s ohriatymi brzdami podľa bodu 1.5.3 prílohy 4 k tomuto predpisu pri počiatočnej rýchlosti 40 km/h. Tlak aktivátora brzdy musí byť taký istý ako pri skúške typu 0.

3.5.3.   Skúška slabnutia účinnosti bŕzd (skúška typu III)

3.5.3.1.   Skúšobné metódy pre opakované brzdenie

3.5.3.1.1.   Skúšky na dráhe (pozri prílohu 4 bod 1.7)

3.5.3.1.2.   Skúška na zotrvačníkovom dynamometri

Pre skúšku na skúšobnej lavici podľa prílohy 11 dodatku 2 bodu 3.2 môžu byť podmienky rovnaké ako pre skúšku na vozovke podľa bodu 1.7.1, pričom:

Formula

3.5.3.1.3.   Skúška na valcovom dynamometri

Pre skúšku na skúšobnej lavici podľa prílohy 11 dodatku 2 bodu 3.3 sú podmienky takéto:

| Počet zabrzdení | 20 |
| --- | --- |
| Trvanie brzdného cyklu
  (čas brzdenia 25 s a čas obnovy 35 s) | 60 s |
| Skúšobná rýchlosť | 30 km/h |
| Pomerné brzdné spomalenie | 0,06 |
| Valivý odpor | 0,01 |

Počet zabrzdení

20

Trvanie brzdného cyklu

(čas brzdenia 25 s a čas obnovy 35 s)

60 s

Skúšobná rýchlosť

30 km/h

Pomerné brzdné spomalenie

0,06

Valivý odpor

0,01

3.5.3.2.   Najneskôr 60 sekúnd po ukončení skúšky typu III sa vykoná skúška účinnosti s ohriatymi brzdami podľa bodu 1.7.2 prílohy 4 k tomuto predpisu. Tlak aktivátora brzdy musí byť taký istý ako pri skúške typu 0.

3.6.   Požiadavky týkajúce sa účinnosti pre zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd

3.6.1.   Nasledujúce požiadavky sa vzťahujú na zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd, ktoré je montované na brzdu a ktorého účinnosť sa overuje podľa ustanovení tohto dodatku.

Po ukončení skúšok vymedzených v bodoch 3.5.2.4 (skúška typu I) alebo 3.5.3.2 (skúška typu III) sa overia požiadavky bodu 3.6.3 ďalej.

3.6.2.   Nasledujúce požiadavky sa vzťahujú na alternatívne zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd montované na brzdu, pre ktoré už existuje skúšobný protokol podľa dodatku 3.

3.6.2.1.   Účinnosť bŕzd

Po ohriatí brzdy (bŕzd) vykonanom v súlade s postupmi vymedzenými v bode 3.5.2 (skúška typu I) alebo prípadne 3.5.3 (skúška typu III) sa uplatňuje jedno z nasledujúcich ustanovení:

| a) | účinnosť prevádzkového brzdového systému s ohriatymi brzdami musí byť ≥ 80 % predpísanej účinnosti typu 0 alebo |
| --- | --- |

a)

účinnosť prevádzkového brzdového systému s ohriatymi brzdami musí byť ≥ 80 % predpísanej účinnosti typu 0 alebo

| b) | brzda sa použije pri tlaku aktivátora brzdy použitom počas skúšky typu 0; pri tomto tlaku sa odmeria celkový zdvih aktivátora (sA), ktorý musí mať hodnotu ≤ 0,9 sp hodnoty brzdovej komory.







  sp | = | účinný zdvih je zdvih, pri ktorom je výstupný ťah 90 % priemerného ťahu (ThA) – pozri bod 2 dodatku 2 prílohy 11 k tomuto predpisu. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

brzda sa použije pri tlaku aktivátora brzdy použitom počas skúšky typu 0; pri tomto tlaku sa odmeria celkový zdvih aktivátora (sA), ktorý musí mať hodnotu ≤ 0,9 sp hodnoty brzdovej komory.

sp

=

účinný zdvih je zdvih, pri ktorom je výstupný ťah 90 % priemerného ťahu (ThA) – pozri bod 2 dodatku 2 prílohy 11 k tomuto predpisu.

3.6.2.2.   Po ukončení skúšok vymedzených v bode 3.6.2.1 sa overia požiadavky bodu 3.6.3 ďalej.

3.6.3.   Skúška normálnej prevádzky

Po dokončení skúšok vymedzených v bode 3.6.1, prípadne 3.6.2 sa môže(-u) brzda(-y) ochladiť na teplotu predstavujúcu studenú brzdu (t. j. ≤ 100 °C) a malo by sa overiť, či je prípojné vozidlo/koleso(-á) schopné normálnej prevádzky splnením jednej z nasledujúcich podmienok:

| a) | Kolesá sa voľne otáčajú (t. j. môžu sa otáčať rukou). |
| --- | --- |

a)

Kolesá sa voľne otáčajú (t. j. môžu sa otáčať rukou).

| b) | Zabezpečí sa, aby v prípade, že sa vozidlo pohybuje konštantnou rýchlosťou v = 60 km/h s uvoľnenou(-ými) brzdou(-ami), asymptotická teplota nepresiahla zvýšenie teploty bubnov/kotúčov o 80 °C, potom sa zvyškové brzdové momenty považujú za prijateľné. |
| --- | --- |

b)

Zabezpečí sa, aby v prípade, že sa vozidlo pohybuje konštantnou rýchlosťou v = 60 km/h s uvoľnenou(-ými) brzdou(-ami), asymptotická teplota nepresiahla zvýšenie teploty bubnov/kotúčov o 80 °C, potom sa zvyškové brzdové momenty považujú za prijateľné.

3.7.   Skúšobný protokol

| 3.7.1. | Výsledok skúšok vykonaných podľa bodu 3.5 a 3.6.1 tohto dodatku sa zaznamená do formulára, ktorého vzor je znázornený v dodatku 3 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

3.7.1.

Výsledok skúšok vykonaných podľa bodu 3.5 a 3.6.1 tohto dodatku sa zaznamená do formulára, ktorého vzor je znázornený v dodatku 3 k tejto prílohe.

| 3.7.2. | Musí sa identifikovať brzda a náprava. Na náprave sa zaznačia údaje o brzdách, náprave, technicky prípustnej hmotnosti a číslo zodpovedajúceho skúšobného protokolu podľa dodatku 3. |
| --- | --- |

3.7.2.

Musí sa identifikovať brzda a náprava. Na náprave sa zaznačia údaje o brzdách, náprave, technicky prípustnej hmotnosti a číslo zodpovedajúceho skúšobného protokolu podľa dodatku 3.

| 3.7.3. | V prípade brzdy montovanej s alternatívnym zariadením na nastavovanie bŕzd výsledky skúšok vykonané podľa bodu 3.6.2 tohto dodatku sa zaznamenajú na formulár, ktorého vzor je znázornený v dodatku 4 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

3.7.3.

V prípade brzdy montovanej s alternatívnym zariadením na nastavovanie bŕzd výsledky skúšok vykonané podľa bodu 3.6.2 tohto dodatku sa zaznamenajú na formulár, ktorého vzor je znázornený v dodatku 4 k tejto prílohe.

4.   OVEROVANIE

4.1.   Overenie komponentov

Špecifikácia brzdy vozidla, ktorá má byť typovo schválená, sa overí na základe splnenia každého z nasledujúcich konštrukčných kritérií:

| Položka | Kritérium |
| --- | --- |
| 4.1.1. | a) | Valcová časť brzdového bubna |

Položka

Kritérium

4.1.1.

a)

Valcová časť brzdového bubna

Nie je prípustná žiadna zmena

| b) | Materiál brzdového bubna alebo brzdového kotúča |
| --- | --- |

b)

Materiál brzdového bubna alebo brzdového kotúča

Nie je prípustná žiadna zmena

| c) | Hmotnosť brzdového bubna alebo brzdového kotúča |
| --- | --- |

c)

Hmotnosť brzdového bubna alebo brzdového kotúča

Môže sa zvýšiť až o + 20 % hmotnosti referenčného bubna alebo kotúča

4.1.2.

| a) | Vzdialenosť medzi kolesom a vonkajším povrchom brzdového bubna alebo vonkajším priemerom brzdového kotúča (rozmer E) |
| --- | --- |

a)

Vzdialenosť medzi kolesom a vonkajším povrchom brzdového bubna alebo vonkajším priemerom brzdového kotúča (rozmer E)

Tolerancie stanoví technická služba vykonávajúca schvaľovacie skúšky.

| b) | Časť brzdového bubna alebo brzdového kotúča, ktorá nie je krytá kolesom (rozmer F) |
| --- | --- |

b)

Časť brzdového bubna alebo brzdového kotúča, ktorá nie je krytá kolesom (rozmer F)

4.1.3.

| a) | Materiál brzdového obloženia alebo brzdových doštičiek |
| --- | --- |

a)

Materiál brzdového obloženia alebo brzdových doštičiek

Nie je prípustná žiadna zmena

| b) | Šírka brzdového obloženia alebo brzdových doštičiek |
| --- | --- |

b)

Šírka brzdového obloženia alebo brzdových doštičiek

| c) | Hrúbka brzdového obloženia alebo brzdových doštičiek |
| --- | --- |

c)

Hrúbka brzdového obloženia alebo brzdových doštičiek

| d) | Skutočná povrchová plocha brzdového obloženia alebo brzdových doštičiek |
| --- | --- |

d)

Skutočná povrchová plocha brzdového obloženia alebo brzdových doštičiek

| e) | Metóda pripevnenia brzdového obloženia alebo brzdových doštičiek |
| --- | --- |

e)

Metóda pripevnenia brzdového obloženia alebo brzdových doštičiek

4.1.4.

Geometria brzdy (ako na obrázku 2A, prípadne obrázku 2B dodatku 3)

Nie je prípustná žiadna zmena

4.1.5.

Valivý polomer pneumatiky (R)

Môže sa zmeniť za predpokladu splnenia požiadaviek bodu 4.3.1.4 tohto dodatku

4.1.6.

| a) | Priemerný ťah (THA) |
| --- | --- |

a)

Priemerný ťah (THA)

Môže sa zmeniť za predpokladu, že predpokladaná účinnosť spĺňa požiadavky bodu 4.3 tohto dodatku

| b) | Zdvih aktivátora (s) |
| --- | --- |

b)

Zdvih aktivátora (s)

| c) | Dĺžka páky aktivátora (1) |
| --- | --- |

c)

Dĺžka páky aktivátora (1)

| d) | Tlak aktivátora (p) |
| --- | --- |

d)

Tlak aktivátora (p)

4.1.7.

Statická hmotnosť (P)

P nesmie presiahnuť Pe (pozri bod 2)

4.2.   Overenie energie absorbovanej brzdami

| 4.2.1. | Brzdné sily (T) každej príslušnej brzdy (pri rovnakom tlaku pm v ovládacom vedení) potrebné na vyvolanie odporovej sily špecifikovanej pre podmienky skúšky typu I a typu III nesmú presiahnuť hodnoty Te uvedené v prílohe 11 dodatku 3 bode 2.1 a 2.2, ktoré boli zobraté za základ pre skúšku referenčnej brzdy. |
| --- | --- |

4.2.1.

Brzdné sily (T) každej príslušnej brzdy (pri rovnakom tlaku pm v ovládacom vedení) potrebné na vyvolanie odporovej sily špecifikovanej pre podmienky skúšky typu I a typu III nesmú presiahnuť hodnoty Te uvedené v prílohe 11 dodatku 3 bode 2.1 a 2.2, ktoré boli zobraté za základ pre skúšku referenčnej brzdy.

4.3.   Overenie účinnosti s ohriatymi brzdami

| 4.3.1. | Brzdná sila (T) každej príslušnej brzdy pre špecifikovaný tlak (p) v aktivátoroch a pre tlak v ovládacom vedení (pm) použitá počas skúšky typu 0 príslušného prípojného vozidla je stanovená takto:






  4.3.1.1. | Predpokladaný zdvih(-y) aktivátora predmetnej brzdy sa vypočíta takto:

  Táto hodnota nesmie prekročiť sp. Ak bola hodnota sp overená a zaznamenaná v súlade s postupom vymedzeným v položke 2 prílohy 19 k tomuto predpisu a môže sa použiť iba v rozsahu tlaku zaznamenanom v bode 3.3.1 skúšobného protokolu vymedzeného v dodatku 1 prílohy 19. |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Brzdná sila (T) každej príslušnej brzdy pre špecifikovaný tlak (p) v aktivátoroch a pre tlak v ovládacom vedení (pm) použitá počas skúšky typu 0 príslušného prípojného vozidla je stanovená takto:

4.3.1.1.

Predpokladaný zdvih(-y) aktivátora predmetnej brzdy sa vypočíta takto:

Táto hodnota nesmie prekročiť sp. Ak bola hodnota sp overená a zaznamenaná v súlade s postupom vymedzeným v položke 2 prílohy 19 k tomuto predpisu a môže sa použiť iba v rozsahu tlaku zaznamenanom v bode 3.3.1 skúšobného protokolu vymedzeného v dodatku 1 prílohy 19.

| 4.3.1.2. | Odmeria sa priemerný výstup ťahu (ThA) aktivátora vybaveného predmetnou brzdou pri tlaku špecifikovanom v bode 4.3.1. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Odmeria sa priemerný výstup ťahu (ThA) aktivátora vybaveného predmetnou brzdou pri tlaku špecifikovanom v bode 4.3.1.

| 4.3.1.3. | Vstupný brzdný moment (C) sa potom vypočíta takto:
  C = ThA · l

  C nesmie byť väčšie ako Cmax. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Vstupný brzdný moment (C) sa potom vypočíta takto:

C = ThA · l

C nesmie byť väčšie ako Cmax.

| 4.3.1.4. | Predpokladaná účinnosť bŕzd pre predmetnú brzdu je daná:

  R nesmie byť menšie ako 0,8 Re. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Predpokladaná účinnosť bŕzd pre predmetnú brzdu je daná:

R nesmie byť menšie ako 0,8 Re.

| 4.3.2. | Predpokladaná účinnosť bŕzd pre predmetné prípojné vozidlo je daná: |
| --- | --- |

4.3.2.

Predpokladaná účinnosť bŕzd pre predmetné prípojné vozidlo je daná:

Formula

| 4.3.3. | Účinnosť s ohriatymi brzdami po skúškach typu I alebo typu III sa určí podľa bodov 4.3.1.1 až 4.3.1.4. Výsledné predpokladané hodnoty podľa bodu 4.3.2 musia spĺňať požiadavky tohto predpisu pre predmetné prípojné vozidlo. Hodnota použitá pre:
  „číselnú hodnotu zaznamenanú pri skúške typu 0 predpísanú v bode 1.5.3 alebo bode 1.7.2 prílohy 4“
  musí byť hodnota zaznamenaná pri skúške typu 0 predmetného prípojného vozidla. |
| --- | --- |

4.3.3.

Účinnosť s ohriatymi brzdami po skúškach typu I alebo typu III sa určí podľa bodov 4.3.1.1 až 4.3.1.4. Výsledné predpokladané hodnoty podľa bodu 4.3.2 musia spĺňať požiadavky tohto predpisu pre predmetné prípojné vozidlo. Hodnota použitá pre:

„číselnú hodnotu zaznamenanú pri skúške typu 0 predpísanú v bode 1.5.3 alebo bode 1.7.2 prílohy 4“

musí byť hodnota zaznamenaná pri skúške typu 0 predmetného prípojného vozidla.

DODATOK 3

Vzorový formulár skúšobného protokolu predpísaný v bodoch 3.7.1 a 3.7.2 dodatku 2 k tejto prílohe

SKÚŠOBNÝ PROTOKOL č. ...

1.   IDENTIFIKÁCIA

| 1.1. | Náprava:
  Výrobca (názov a adresa)
  Značka ...
  Typ ...
  Model ...
  Technicky prípustné zaťaženie nápravy (Pe) ...daN |
| --- | --- |

1.1.

Náprava:

Výrobca (názov a adresa)

Značka ...

Typ ...

Model ...

Technicky prípustné zaťaženie nápravy (Pe) ...daN

| 1.2. | Brzda:
  Výrobca (názov a adresa)
  Značka ...
  Typ ...
  Model ...
  Technicky prípustný vstupný brzdný moment Cmax ...
  Zariadenie na automatické nastavovanie: zabudované/nezabudované (1)

  Brzdový bubon alebo brzdový kotúč (1)

  Vnútorný priemer bubna alebo vonkajší priemer kotúča (1) ...
  Účinný polomer ...
  Hrúbka (2) ...
  Hmotnosť ...
  Materiál ...
  Brzdové obloženie alebo brzdové doštičky (1):
  Výrobca ...
  Typ ...
  Identifikácia (musí byť viditeľná na obložení/doštičkách pri jeho/ich montáži na brzdovej čeľusti/výstužnej doske) ...
  Šírka ...
  Hrúbka ...
  Povrchová plocha ...
  Metóda pripevnenia ...
  Geometria brzdy, priložiť výkres s rozmermi takto:
  Bubnové brzdy, pozri obrázok 2A tohto dodatku.
  Kotúčové brzdy, pozri obrázok 2B tohto dodatku. |
| --- | --- |

1.2.

Brzda:

Výrobca (názov a adresa)

Značka ...

Typ ...

Model ...

Technicky prípustný vstupný brzdný moment Cmax ...

Zariadenie na automatické nastavovanie: zabudované/nezabudované (1)

Brzdový bubon alebo brzdový kotúč (1)

Vnútorný priemer bubna alebo vonkajší priemer kotúča (1) ...

Účinný polomer ...

Hrúbka (2) ...

Hmotnosť ...

Materiál ...

Brzdové obloženie alebo brzdové doštičky (1):

Výrobca ...

Typ ...

Identifikácia (musí byť viditeľná na obložení/doštičkách pri jeho/ich montáži na brzdovej čeľusti/výstužnej doske) ...

Šírka ...

Hrúbka ...

Povrchová plocha ...

Metóda pripevnenia ...

Geometria brzdy, priložiť výkres s rozmermi takto:

Bubnové brzdy, pozri obrázok 2A tohto dodatku.

Kotúčové brzdy, pozri obrázok 2B tohto dodatku.

| 1.3. | Koleso(á):
  Jednoduché/dvojité (1)

  Priemer ráfika (D) ...
  (pripojte výkres s rozmermi podľa obrázku 1A, prípadne 1B tohto dodatku) |
| --- | --- |

1.3.

Koleso(á):

Jednoduché/dvojité (1)

Priemer ráfika (D) ...

(pripojte výkres s rozmermi podľa obrázku 1A, prípadne 1B tohto dodatku)

| 1.4. | Pneumatiky:
  Referenčný valivý polomer (Re) pri referenčnej reakcii (Pe) ... |
| --- | --- |

1.4.

Pneumatiky:

Referenčný valivý polomer (Re) pri referenčnej reakcii (Pe) ...

| 1.5. | Aktivátor:
  Výrobca ...
  Typ (valec/membrána) (1) ...
  Model ...
  Dĺžka páky (le) ... |
| --- | --- |

1.5.

Aktivátor:

Výrobca ...

Typ (valec/membrána) (1) ...

Model ...

Dĺžka páky (le) ...

| 1.6. | Zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd (neuplatňuje sa v prípade zabudovaného automatického zariadenia na nastavovanie bŕzd) (3)

  Výrobca (názov a adresa): ...
  Značka: ...
  Typ: ...
  Verzia: ... |
| --- | --- |

1.6.

Zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd (neuplatňuje sa v prípade zabudovaného automatického zariadenia na nastavovanie bŕzd) (3)

Výrobca (názov a adresa): ...

Značka: ...

Typ: ...

Verzia: ...

2.   ZAZNAMENANIE VÝSLEDKOV SKÚŠOK

(korigované vzhľadom na valivý odpor 0,01 . Pe)

Skúška na dráhe/skúška na zotrvačníkovom dynamometri/skúška na valcovom dynamometri (1)

| 2.1. | V prípade vozidiel kategórií O2 a O3:









  Typ skúšky | 0 | I |
| --- | --- | --- | --- |
| Príloha 11 dodatok 2 bod: | 3.5.1.2 | 3.5.2.2/3.5.2.3 | 3.5.2.4 |
| Skúšobná rýchlosť | km/h | 40 | 40 | 40 |
| Tlak aktivátora brzdy pe | kPa | — | — | — |
| Brzdný čas | min | | 2,55 | — |
| Rozvinutá brzdná sila Te | N | | | |
| Účinnosť bŕzd Te/9.81Pe (Pe v kg) | — | | | |
| Zdvih aktivátora se | mm | | — | |
| Vstupný brzdný moment Ce | Nm | | — | |
| Prahový vstupný brzdný moment Co, e | Nm | | — | |

2.1.

V prípade vozidiel kategórií O2 a O3:

Typ skúšky

0

I

Príloha 11 dodatok 2 bod:

3.5.1.2

3.5.2.2/3.5.2.3

3.5.2.4

Skúšobná rýchlosť

km/h

40

40

40

Tlak aktivátora brzdy pe

kPa

—

—

—

Brzdný čas

min

2,55

—

Rozvinutá brzdná sila Te

N

Účinnosť bŕzd Te/9.81Pe (Pe v kg)

—

Zdvih aktivátora se

mm

—

Vstupný brzdný moment Ce

Nm

—

Prahový vstupný brzdný moment Co, e

Nm

—

| 2.2. | V prípade vozidiel kategórie O4:









  Typ skúšky | 0 | III |
| --- | --- | --- | --- |
| Príloha 11 dodatok 2 bod: | 3.5.1.2 | 3.5.3.1 | 3.5.3.2 |
| Skúšobná rýchlosť počiatočná | km/h | 60 | | 60 |
| konečná | km/h | | | |
| Tlak aktivátora brzdy pe | kPa | | — | |
| Počet zabrzdení | — | — | 20 | — |
| Trvanie brzdného cyklu | s | — | 60 | — |
| Rozvinutá brzdná sila Te | N | | | |
| Účinnosť bŕzd Te/9.81Pe (Pe v kg) | — | | | |
| Zdvih aktivátora se | mm | | — | |
| Vstupný brzdný moment Ce | Nm | | — | |
| Prahový vstupný brzdný moment Co,e | Nm | | — | |

2.2.

V prípade vozidiel kategórie O4:

Typ skúšky

0

III

Príloha 11 dodatok 2 bod:

3.5.1.2

3.5.3.1

3.5.3.2

Skúšobná rýchlosť počiatočná

km/h

60

60

konečná

km/h

Tlak aktivátora brzdy pe

kPa

—

Počet zabrzdení

—

—

20

—

Trvanie brzdného cyklu

s

—

60

—

Rozvinutá brzdná sila Te

N

Účinnosť bŕzd Te/9.81Pe (Pe v kg)

—

Zdvih aktivátora se

mm

—

Vstupný brzdný moment Ce

Nm

—

Prahový vstupný brzdný moment Co,e

Nm

—

| 2.3. | Táto položka sa vyplní len ak brzda podlieha skúšobnému postupu vymedzenému v bode 4 prílohy 19 tohto predpisu s cieľom overiť brzdové charakteristiky účinnosti so studenými brzdami prostredníctvom brzdného faktora (BF), kde je tento faktor vymedzený ako: pomer zvýšenia brzdného účinku medzi vstupom a výstupom brzdy. |
| --- | --- |

2.3.

Táto položka sa vyplní len ak brzda podlieha skúšobnému postupu vymedzenému v bode 4 prílohy 19 tohto predpisu s cieľom overiť brzdové charakteristiky účinnosti so studenými brzdami prostredníctvom brzdného faktora (BF), kde je tento faktor vymedzený ako: pomer zvýšenia brzdného účinku medzi vstupom a výstupom brzdy.

| 2.3.1. | Brzdný faktor BF: ... |
| --- | --- |

2.3.1.

Brzdný faktor BF: ...

3.   ÚČINNOSŤ ZARIADENIA NA AUTOMATICKÉ NASTAVOVANIE BŔZD (ak existuje)

| 3.1. | Normálna prevádzka podľa bodu 3.6.3 prílohy 11 dodatku 2: áno/nie (1) |
| --- | --- |

3.1.

Normálna prevádzka podľa bodu 3.6.3 prílohy 11 dodatku 2: áno/nie (1)

4.   Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s dodatkom 2 prílohy 11, prípadne bodu 4 prílohy 19 k predpisu č. 13 v znení ... série zmien.

Technická služba (4) vykonávajúca skúšku

Podpis: ... Dátum: ...

5.   Schvaľovací orgán (4)

Podpis: ... Dátum: ...

6.   Na konci skúšky vymedzenej v bode 3.6 prílohy 11 dodatku 2 (3) sa požiadavky bodu 5.2.2.8.1 predpisu č. 13 považovali za splnené/nesplnené (1)

Podpis: ... Dátum: ...

Obrázok 1A

Image

| Šírka bubna
  (Xe) | Reakcia
  (Pe) | Pneumatika | Ráfik | Be

  (mm) | Re

  (mm) | De

  (mm) | Ee

  (mm) | Fe

  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Šírka bubna

(Xe)

Reakcia

(Pe)

Pneumatika

Ráfik

Be

(mm)

Re

(mm)

De

(mm)

Ee

(mm)

Fe

(mm)

Obrázok 1B

Image

| Be
  (mm) | De
  (mm) | Ee
  (mm) | Fe
  (mm) | Re
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Be

(mm)

De

(mm)

Ee

(mm)

Fe

(mm)

Re

(mm)

Obrázok 2A

Geometria brzdy

l = rozličné možné dĺžky (mm)

Image

| Typ brzdy | ae | he | ce | de | ee | αoe | α1e | be | re | Fe | S1e | S2e | S3e |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | | | |

Typ brzdy

ae

he

ce

de

ee

αoe

α1e

be

re

Fe

S1e

S2e

S3e

Obrázok 2B

Image

| le
  (mm) | ee
  (mm) | de
  (mm) | xe
  (mm) | re
  (mm) | be
  (mm) | Fe
  (cm2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |

le

(mm)

ee

(mm)

de

(mm)

xe

(mm)

re

(mm)

be

(mm)

Fe

(cm2)

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

(2)  Platí iba pre kotúčové brzdy.

(3)  Vypĺňa sa, keď je namontované zariadenie na automatické nastavenie opotrebovania bŕzd.

(4)  Podpíšu rozličné osoby, aj keď sú technická služba a schvaľovací orgán rovnaké alebo prípadne sa s protokolom vydá samostatné povolenie schvaľovacieho orgánu.

DODATOK 4

Vzorový formulár skúšobného protokolu pre alternatívne zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd predpísaný v bode 3.7.3 dodatku 2 k tejto prílohe

SKÚŠOBNÝ PROTOKOL č ...

1.   IDENTIFIKÁCIA

| 1.1. | Náprava:
  Značka: ...
  Typ: ...
  Model: ...
  Technicky prípustné zaťaženie nápravy (Pe) ... daN
  Príloha 11 dodatok 3 skúšobný protokol č. ... |
| --- | --- |

1.1.

Náprava:

Značka: ...

Typ: ...

Model: ...

Technicky prípustné zaťaženie nápravy (Pe) ... daN

Príloha 11 dodatok 3 skúšobný protokol č. ...

| 1.2. | Brzda:
  Značka: ...
  Typ: ...
  Model: ...
  Brzdové obloženie: ...
  Značka/typ: ... |
| --- | --- |

1.2.

Brzda:

Značka: ...

Typ: ...

Model: ...

Brzdové obloženie: ...

Značka/typ: ...

| 1.3. | Aktivácia: ...
  Výrobca: ...
  Typ (valec/membrána) (1): ...
  Model: ...
  Dĺžka páky (le): ...mm |
| --- | --- |

1.3.

Aktivácia: ...

Výrobca: ...

Typ (valec/membrána) (1): ...

Model: ...

Dĺžka páky (le): ...mm

| 1.4. | Zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd:
  Výrobca (názov a adresa): ...
  Značka: ...
  Typ: ...
  Verzia: ... |
| --- | --- |

1.4.

Zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd:

Výrobca (názov a adresa): ...

Značka: ...

Typ: ...

Verzia: ...

2.   ZAZNAMENANIE VÝSLEDKOV SKÚŠOK

| 2.1. | Účinnosť zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd |
| --- | --- |

2.1.

Účinnosť zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd

| 2.1.1. | Účinnosť so studenými brzdami prevádzkových brzdových systémov stanovených podľa skúšky vymedzenej v bode 3.6.2.1 písm. a) prílohy 11 dodatku 2: ... %
  alebo
  Zdvih aktivátora sA stanovený podľa skúšky vymedzenej v bode 3.6.2.1 písm. b) prílohy 11 dodatku 2: ... mm |
| --- | --- |

2.1.1.

Účinnosť so studenými brzdami prevádzkových brzdových systémov stanovených podľa skúšky vymedzenej v bode 3.6.2.1 písm. a) prílohy 11 dodatku 2: ... %

alebo

Zdvih aktivátora sA stanovený podľa skúšky vymedzenej v bode 3.6.2.1 písm. b) prílohy 11 dodatku 2: ... mm

| 2.1.2. | Normálna prevádzka podľa bodu 3.6.3 prílohy 11 dodatku 2: áno/nie (1) |
| --- | --- |

2.1.2.

Normálna prevádzka podľa bodu 3.6.3 prílohy 11 dodatku 2: áno/nie (1)

3.   Názov technickej služby/schvaľovacieho orgánu (1) vykonávajúceho skúšku

...

4.   Dátum skúšky: ...

5.   Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s prílohou 11 dodatkom 2 bodom 3.6.2 k predpisu č. 13 v znení ... série zmien.

6.   Na konci skúšky vymedzenej v položke 5 sa požiadavky bodu 5.2.2.8.1 predpisu č. 13 považujú za: splnené/nesplnené (1)

7.   Technická služba (2) vykonávajúca skúšku

Podpis: ... Dátum: ...

8.   Schvaľovací orgán (2)

Podpis: ... Dátum: ...

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite..

(2)  Podpíšu rozličné osoby, aj keď sú technická služba a schvaľovací orgán rovnaké alebo prípadne sa s protokolom vydá samostatné povolenie schvaľovacieho orgánu.

---

PRÍLOHA 12

Podmienky skúšania vozidiel vybavených nájazdovými brzdovými systémami

1.   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

1.1.   Nájazdový brzdový systém prípojného vozidla sa skladá z ovládacieho zariadenia, z prevodu a kolesových bŕzd, ktoré sú ďalej nazývané „brzdy“.

1.2.   Ovládacie zariadenie je súbor komponentov, ktoré tvoria s ťažným zariadením (spojovacou hlavicou) jeden celok.

1.3.   Prevod je súbor komponentov, ktoré sú medzi poslednou časťou spojovacej hlavice a prvou časťou brzdy.

1.4.   „Brzda“ je časť, v ktorej sa vyvíjajú sily pôsobiace proti pohybu vozidla. Prvou časťou brzdy je buď páka aktivujúca kľúč brzdy, alebo podobné komponenty (nájazdový brzdový systém s mechanickým prevodom), alebo brzdový valec (nájazdový brzdový systém s kvapalinovým prevodom).

1.5.   Brzdové systémy, v ktorých je akumulovaná energia (napr. elektrická, pneumatická alebo hydraulická) prenášaná z ťažného vozidla do prípojného vozidla a je ovládaná len ťahom v spojovacom zariadení, sa nepovažujú za nájazdové brzdové systémy v zmysle tohto predpisu.

1.6.   Skúšky

| 1.6.1. | Určenie základných komponentov brzdy. |
| --- | --- |

1.6.1.

Určenie základných komponentov brzdy.

| 1.6.2. | Určenie základných komponentov ovládacieho zariadenia a overenie ich zhody s ustanoveniami tohto predpisu. |
| --- | --- |

1.6.2.

Určenie základných komponentov ovládacieho zariadenia a overenie ich zhody s ustanoveniami tohto predpisu.

| 1.6.3. | Kontrola vozidla:






  a) | kompatibilita ovládacieho zariadenia a brzdy a |
| --- | --- | --- |

1.6.3.

Kontrola vozidla:

a)

kompatibilita ovládacieho zariadenia a brzdy a

| b) | prevod. |
| --- | --- |

b)

prevod.

2.   SYMBOLY A VYMEDZENIA

2.1.   Použité jednotky

2.1.1.   Hmotnosť: kg.

2.1.2.   Sila: N.

2.1.3.   Gravitačné zrýchlenie: g = 9,81 m/s2.

2.1.4.   Momenty: Nm.

2.1.5.   Plochy: cm2.

2.1.6.   Tlaky: kPa.

2.1.7.   Dĺžky: jednotka špecifikovaná podľa jednotlivých prípadov.

2.2.   Symboly platné pre všetky typy bŕzd (pozri obrázok 1 dodatku 1 k tejto prílohe)

| 2.2.1. | : | GA | : | technicky prípustná „maximálna hmotnosť“ prípojného vozidla uvedená výrobcom; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2.2. | : | G′A | : | „maximálna hmotnosť“ prípojného vozidla, ktorú je možné zabrzdiť ovládacím zariadením uvedeným výrobcom; |
| 2.2.3. | : | GB | : | „maximálna hmotnosť“ prípojného vozidla, ktorú je možné zabrzdiť spoločnou činnosťou všetkých bŕzd prípojného vozidla
  GB = n · GBo; |
| 2.2.4. | : | GBo | : | časť prípustnej „maximálnej hmotnosti“ prípojného vozidla, ktorú je možné zabrzdiť ovládacím zariadením uvedeným výrobcom; |
| 2.2.5. | : | B* | : | požadovaná brzdná sila; |
| 2.2.6. | : | B | : | požadovaná brzdná sila pri zohľadnení valivého odporu; |
| 2.2.7. | : | D* | : | prípustný ťah na spojovacie zariadenie; |
| 2.2.8. | : | D | : | ťah na spojovacie zariadenie; |
| 2.2.9. | : | P′ | : | výstupná sila ovládacieho zariadenia; |
| 2.2.10. | : | K | : | dodatočná sila ovládacieho zariadenia konvenčne určená silou D zodpovedajúcou priesečníku s osou súradníc extrapolovanej krivky vyjadrujúcej P′ z hľadiska D meranou zariadením v polohe polovice zdvihu (pozri obrázky 2 a 3 dodatku 1 k tejto prílohe. |
| 2.2.11. | : | KA | : | prahová hodnota sily ovládacieho zariadenia, t. j. maximálny ťah na spojovaciu hlavicu, ktorý môže pôsobiť krátky časový úsek bez vzniku výstupnej sily z ovládacieho zariadenia. Hodnota KA sa konvenčne používa na silu meranú na začiatku zatláčania spojovacej hlavice rýchlosťou od 10 do 15 mm/s, pričom prevod ovládacieho zariadenia je odpojený; |
| 2.2.12. | : | D1 | : | maximálna sila pôsobiaca na spojovaciu hlavicu pri jej zatláčaní rýchlosťou s mm/s ± 10 %, pričom prevod je odpojený; |
| 2.2.13. | : | D2 | : | maximálna sila pôsobiaca na spojovaciu hlavicu pri jej zatláčaní rýchlosťou s mm/s ± 10 % z polohy maximálneho stlačenia, pričom prevod je odpojený; |
| 2.2.14. | : | ηHo | : | účinnosť nájazdového ovládacieho zariadenia; |
| 2.2.15. | : | ηH1 | : | účinnosť prevodového systému; |
| 2.2.16. | : | ηH | : | celková účinnosť ovládacieho zariadenia a prevodu ηH = ηHo · ηH1; |
| 2.2.17. | : | s | : | zdvih ovládania v milimetroch: |
| 2.2.18. | : | s′ | : | účinný (úžitkový) zdvih ovládania v milimetroch určený podľa bodu 9.4 tejto prílohy; |
| 2.2.19. | : | s′′ | : | zdvih naprázdno hlavného valca meraný v mm na spojovacej hlavici; |
| 2.2.19.1. | : | sHz | : | zdvih hlavného valca v milimetroch podľa obrázku 8 dodatku 1 k tejto prílohe; |
| 2.2.19.2. | : | s′′Hz | : | zdvih naprázdno hlavného valca v milimetroch na piestnici podľa obrázku 8; |
| 2.2.20. | : | so | : | strata zdvihu, t. j. zdvih v milimetroch spojovacej hlavice pri jej vychýlení z 300 mm nad horizontálu do 300 mm pod horizontálu, pričom prevod zostane v pokoji. |
| 2.2.21. | : | 2sB | : | zdvih brzdových čeľustí v milimetroch meraný na priemere, ktorý je rovnobežný s roztváracím zariadením, a to bez nastavovania bŕzd počas skúšky; |
| 2.2.22. | : | 2sB
  - | : | minimálny zdvih stredu brzdových čeľustí (v milimetroch) pre kolesové brzdy s bubnovými brzdami:



  kde 2r je priemer brzdového bubna v milimetroch; (pozri dodatok 1 obrázok 4 k tejto prílohe).
  Pre kolesové brzdy s kotúčovými brzdami s hydraulickým prevodom



  kde:







  V60 | = | objem kvapaliny absorbovanej jednou kolesovou brzdou pri tlaku zodpovedajúcom brzdnej sile 1,2 B* = 0,6 · GBo a maximálnemu polomeru pneumatiky |

2.2.1.

:

GA

:

technicky prípustná „maximálna hmotnosť“ prípojného vozidla uvedená výrobcom;

2.2.2.

:

G′A

:

„maximálna hmotnosť“ prípojného vozidla, ktorú je možné zabrzdiť ovládacím zariadením uvedeným výrobcom;

2.2.3.

:

GB

:

„maximálna hmotnosť“ prípojného vozidla, ktorú je možné zabrzdiť spoločnou činnosťou všetkých bŕzd prípojného vozidla

GB = n · GBo;

2.2.4.

:

GBo

:

časť prípustnej „maximálnej hmotnosti“ prípojného vozidla, ktorú je možné zabrzdiť ovládacím zariadením uvedeným výrobcom;

2.2.5.

:

B*

:

požadovaná brzdná sila;

2.2.6.

:

B

:

požadovaná brzdná sila pri zohľadnení valivého odporu;

2.2.7.

:

D*

:

prípustný ťah na spojovacie zariadenie;

2.2.8.

:

D

:

ťah na spojovacie zariadenie;

2.2.9.

:

P′

:

výstupná sila ovládacieho zariadenia;

2.2.10.

:

K

:

dodatočná sila ovládacieho zariadenia konvenčne určená silou D zodpovedajúcou priesečníku s osou súradníc extrapolovanej krivky vyjadrujúcej P′ z hľadiska D meranou zariadením v polohe polovice zdvihu (pozri obrázky 2 a 3 dodatku 1 k tejto prílohe.

2.2.11.

:

KA

:

prahová hodnota sily ovládacieho zariadenia, t. j. maximálny ťah na spojovaciu hlavicu, ktorý môže pôsobiť krátky časový úsek bez vzniku výstupnej sily z ovládacieho zariadenia. Hodnota KA sa konvenčne používa na silu meranú na začiatku zatláčania spojovacej hlavice rýchlosťou od 10 do 15 mm/s, pričom prevod ovládacieho zariadenia je odpojený;

2.2.12.

:

D1

:

maximálna sila pôsobiaca na spojovaciu hlavicu pri jej zatláčaní rýchlosťou s mm/s ± 10 %, pričom prevod je odpojený;

2.2.13.

:

D2

:

maximálna sila pôsobiaca na spojovaciu hlavicu pri jej zatláčaní rýchlosťou s mm/s ± 10 % z polohy maximálneho stlačenia, pričom prevod je odpojený;

2.2.14.

:

ηHo

:

účinnosť nájazdového ovládacieho zariadenia;

2.2.15.

:

ηH1

:

účinnosť prevodového systému;

2.2.16.

:

ηH

:

celková účinnosť ovládacieho zariadenia a prevodu ηH = ηHo · ηH1;

2.2.17.

:

s

:

zdvih ovládania v milimetroch:

2.2.18.

:

s′

:

účinný (úžitkový) zdvih ovládania v milimetroch určený podľa bodu 9.4 tejto prílohy;

2.2.19.

:

s′′

:

zdvih naprázdno hlavného valca meraný v mm na spojovacej hlavici;

2.2.19.1.

:

sHz

:

zdvih hlavného valca v milimetroch podľa obrázku 8 dodatku 1 k tejto prílohe;

2.2.19.2.

:

s′′Hz

:

zdvih naprázdno hlavného valca v milimetroch na piestnici podľa obrázku 8;

2.2.20.

:

so

:

strata zdvihu, t. j. zdvih v milimetroch spojovacej hlavice pri jej vychýlení z 300 mm nad horizontálu do 300 mm pod horizontálu, pričom prevod zostane v pokoji.

2.2.21.

:

2sB

:

zdvih brzdových čeľustí v milimetroch meraný na priemere, ktorý je rovnobežný s roztváracím zariadením, a to bez nastavovania bŕzd počas skúšky;

2.2.22.

:

2sB
  *

:

minimálny zdvih stredu brzdových čeľustí (v milimetroch) pre kolesové brzdy s bubnovými brzdami:

Formula

kde 2r je priemer brzdového bubna v milimetroch; (pozri dodatok 1 obrázok 4 k tejto prílohe).

Pre kolesové brzdy s kotúčovými brzdami s hydraulickým prevodom

Formula

kde:

V60

=

objem kvapaliny absorbovanej jednou kolesovou brzdou pri tlaku zodpovedajúcom brzdnej sile 1,2 B* = 0,6 · GBo a maximálnemu polomeru pneumatiky

a

| 2rA | = | vonkajší priemer brzdového kotúča |
| --- | --- | --- |

2rA

=

vonkajší priemer brzdového kotúča

(V60 v cm3, FRZ v cm2 a rA v mm);

2.2.23.

:

M*

:

brzdný moment špecifikovaný výrobcom v bode 5 prílohy 3. Tento brzdný moment produkuje najmenej predpísanú brzdnú silu B*;

2.2.23.1.

:

MT

:

skúšobný brzdný moment v prípade, keď nie je k dispozícii žiadne ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa bodu 6.2.1);

2.2.24.

:

R

:

dynamický valivý polomer pneumatiky (m);

2.2.25.

:

n

:

počet bŕzd;

2.2.26.

:

Mr

:

maximálny brzdný moment vyplývajúci z maximálneho prípustného zdvihu sr alebo maximálneho prípustného objemu kvapaliny Vr keď sa prípojné vozidlo pohybuje smerom dozadu (vrátane valivého odporu = 0,01 · g · GBo);

2.2.27.

:

sr

:

maximálny prípustný zdvih páky ovládania brzdy, keď sa prípojné vozidlo pohybuje smerom dozadu;

2.2.28.

:

Vr

:

maximálny prípustný objem kvapaliny absorbovanej jedným brzdovým kolesom, keď sa prípojné vozidlo pohybuje smerom dozadu.

2.3.   Symboly platné pre brzdové systémy s mechanickým prevodom (pozri obrázok 5 dodatku 1 k tejto prílohe);

| 2.3.1. | : | iHo | : | redukčný pomer medzi zdvihom spojovacej hlavice a zdvihom páky na výstupe ovládacieho zariadenia; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.3.2. | : | iH1 | : | redukčný pomer medzi zdvihom páky na výstupe ovládacieho zariadenia a zdvihom páky brzdy (prevodový pomer prevodu); |
| 2.3.3. | : | iH | : | redukčný pomer medzi zdvihom spojovacej hlavice a zdvihom páky brzdy
  iH = iHo · iH1 |
| 2.3.4. | : | ig | : | redukčný pomer medzi zdvihom páky brzdy a zdvihom stredu brzdových čeľustí (pozri obrázok 4 dodatku 1 k tejto prílohe); |
| 2.3.5. | : | P | : | sila pôsobiaca na ovládaciu páku brzdy (pozri obrázok 4 dodatku 1 k tejto prílohe); |
| 2.3.6. | : | Po | : | retrakčná sila brzdy, keď sa prípojné vozidlo pohybuje dozadu; t. j. v grafe M = f(P), hodnota sily P v priesečníku extrapolácie tejto funkcie s osou (pozri obrázok 6 dodatku 1 k tejto prílohe); |
| 2.3.6.1. | : | Por | : | retrakčná sila brzdy pri pohybe vozidla dozadu (pozri obrázok 6 dodatku 1 k tejto prílohe); |
| 2.3.7. | : | P* | : | sila pôsobiaca na ovládaciu páku brzdy na vytvorenie brzdnej sily B*; |
| 2.3.8. | : | PT | : | skúšobná sila podľa bodu 6.2.1; |
| 2.3.9. | : | ρ | : | charakteristika brzdy pri pohybe vozidla dozadu vymedzená z:
  M = ρ (P – Po); |
| 2.3.9.1. | : | ρr | : | charakteristika brzdy pri pohybe vozidla dozadu vymedzená z:
  Mr = ρr (Pr – Por). |

2.3.1.

:

iHo

:

redukčný pomer medzi zdvihom spojovacej hlavice a zdvihom páky na výstupe ovládacieho zariadenia;

2.3.2.

:

iH1

:

redukčný pomer medzi zdvihom páky na výstupe ovládacieho zariadenia a zdvihom páky brzdy (prevodový pomer prevodu);

2.3.3.

:

iH

:

redukčný pomer medzi zdvihom spojovacej hlavice a zdvihom páky brzdy

iH = iHo · iH1

2.3.4.

:

ig

:

redukčný pomer medzi zdvihom páky brzdy a zdvihom stredu brzdových čeľustí (pozri obrázok 4 dodatku 1 k tejto prílohe);

2.3.5.

:

P

:

sila pôsobiaca na ovládaciu páku brzdy (pozri obrázok 4 dodatku 1 k tejto prílohe);

2.3.6.

:

Po

:

retrakčná sila brzdy, keď sa prípojné vozidlo pohybuje dozadu; t. j. v grafe M = f(P), hodnota sily P v priesečníku extrapolácie tejto funkcie s osou (pozri obrázok 6 dodatku 1 k tejto prílohe);

2.3.6.1.

:

Por

:

retrakčná sila brzdy pri pohybe vozidla dozadu (pozri obrázok 6 dodatku 1 k tejto prílohe);

2.3.7.

:

P*

:

sila pôsobiaca na ovládaciu páku brzdy na vytvorenie brzdnej sily B*;

2.3.8.

:

PT

:

skúšobná sila podľa bodu 6.2.1;

2.3.9.

:

ρ

:

charakteristika brzdy pri pohybe vozidla dozadu vymedzená z:

M = ρ (P – Po);

2.3.9.1.

:

ρr

:

charakteristika brzdy pri pohybe vozidla dozadu vymedzená z:

Mr = ρr (Pr – Por).

2.4.   Symboly platné pre brzdové systémy s hydraulickým prevodom (pozri obrázok 8 dodatku 1 k tejto prílohe):

| 2.4.1. | : | ih | : | redukčný pomer medzi zdvihom spojovacej hlavice a zdvihom piestu hlavného valca; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.4.2. | : | i′g | : | redukčný pomer medzi zdvihovým bodom, v ktorom sa uvedú do činnosti valce a zdvihom stredu brzdových čeľustí; |
| 2.4.3. | : | FRZ | : | plocha piestu jedného kolesového valca pre bubnovú(-é) brzdu(-y); pre kotúčovú brzdu celková plocha piestu(-ov) na strmeni brzdy na jednej strane kotúča; |
| 2.4.4. | : | FHZ | : | plocha piestu v hlavnom valci; |
| 2.4.5. | : | p | : | hydraulický tlak v brzdovom valci; |
| 2.4.6. | : | po | : | retrakčný tlak v brzdovom valci pri pohybe vozidla dozadu; t. j. v grafe M = f(p), hodnota sily P v priesečníku extrapolácie tejto funkcie s osou (pozri obrázok 7 dodatku 1 k tejto prílohe); |
| 2.4.6.1. | : | por | : | brzdový retrakčný tlak pri pohybe vozidla dozadu (pozri obrázok 7 dodatku 1 k tejto prílohe); |
| 2.4.7. | : | p* | : | hydraulický tlak v brzdovom valci na vytvorenie brzdnej sily B*; |
| 2.4.8. | : | pT | : | skúšobný tlak podľa bodu 6.2.1: |
| 2.4.9. | : | ρ′ | : | charakteristika brzdy pri pohybe prípojného vozidla dozadu vymedzená z:
  M = ρ′ (p – po); |
| 2.4.9.1. | : | ρ′r | : | charakteristika brzdy pri pohybe prípojného vozidla dozadu vymedzená z:
  Mr = ρ′r (pr – por). |

2.4.1.

:

ih

:

redukčný pomer medzi zdvihom spojovacej hlavice a zdvihom piestu hlavného valca;

2.4.2.

:

i′g

:

redukčný pomer medzi zdvihovým bodom, v ktorom sa uvedú do činnosti valce a zdvihom stredu brzdových čeľustí;

2.4.3.

:

FRZ

:

plocha piestu jedného kolesového valca pre bubnovú(-é) brzdu(-y); pre kotúčovú brzdu celková plocha piestu(-ov) na strmeni brzdy na jednej strane kotúča;

2.4.4.

:

FHZ

:

plocha piestu v hlavnom valci;

2.4.5.

:

p

:

hydraulický tlak v brzdovom valci;

2.4.6.

:

po

:

retrakčný tlak v brzdovom valci pri pohybe vozidla dozadu; t. j. v grafe M = f(p), hodnota sily P v priesečníku extrapolácie tejto funkcie s osou (pozri obrázok 7 dodatku 1 k tejto prílohe);

2.4.6.1.

:

por

:

brzdový retrakčný tlak pri pohybe vozidla dozadu (pozri obrázok 7 dodatku 1 k tejto prílohe);

2.4.7.

:

p*

:

hydraulický tlak v brzdovom valci na vytvorenie brzdnej sily B*;

2.4.8.

:

pT

:

skúšobný tlak podľa bodu 6.2.1:

2.4.9.

:

ρ′

:

charakteristika brzdy pri pohybe prípojného vozidla dozadu vymedzená z:

M = ρ′ (p – po);

2.4.9.1.

:

ρ′r

:

charakteristika brzdy pri pohybe prípojného vozidla dozadu vymedzená z:

Mr = ρ′r (pr – por).

2.5.   Symboly z hľadiska požiadaviek na brzdenie týkajúce sa ochranných zariadení proti preťaženiu:

| 2.5.1. | : | Dop | : | sila pôsobiaca na vstupe ovládacieho zariadenia, pri ktorej sa aktivuje ochranné zariadenie proti preťaženiu; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.5.2. | : | Mop | : | brzdný moment, pri ktorom sa aktivuje ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa vyhlásenia výrobcu); |
| 2.5.3. | : | MTop | : | minimálny skúšobný brzdný moment v prípade, keď nie je k dispozícii žiadne ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa bodu 6.2.2.2); |
| 2.5.4. | : | Pop_min | : | sila pôsobiaca na brzdu, pri ktorej sa aktivuje ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa bodu 6.2.2.1); |
| 2.5.5. | : | Pop_max | : | minimálna sila (keď je úplne zasunutá spojovacia hlavica), ktorá je aplikovaná ochranným zariadením proti preťaženiu na brzdu (podľa bodu 6.2.2.3); |
| 2.5.6. | : | pop_min | : | tlak pôsobiaci na brzdu, pri ktorom sa aktivuje ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa bodu 6.2.2.1); |
| 2.5.7. | : | pop_max | : | minimálny hydraulický tlak (keď je úplne zasunutá spojovacia hlavica), ktorá je aplikovaná ochranným zariadením proti preťaženiu na ovládač brzdy (podľa bodu 6.2.2.3); |
| 2.5.8. | : | PTop | : | minimálna skúšobná brzdná sila v prípade, keď je k dispozícii ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa bodu 6.2.2.2); |
| 2.5.9. | : | pTop | : | minimálny skúšobný brzdný tlak v prípade, keď je k dispozícii ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa bodu 6.2.2.2). |

2.5.1.

:

Dop

:

sila pôsobiaca na vstupe ovládacieho zariadenia, pri ktorej sa aktivuje ochranné zariadenie proti preťaženiu;

2.5.2.

:

Mop

:

brzdný moment, pri ktorom sa aktivuje ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa vyhlásenia výrobcu);

2.5.3.

:

MTop

:

minimálny skúšobný brzdný moment v prípade, keď nie je k dispozícii žiadne ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa bodu 6.2.2.2);

2.5.4.

:

Pop_min

:

sila pôsobiaca na brzdu, pri ktorej sa aktivuje ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa bodu 6.2.2.1);

2.5.5.

:

Pop_max

:

minimálna sila (keď je úplne zasunutá spojovacia hlavica), ktorá je aplikovaná ochranným zariadením proti preťaženiu na brzdu (podľa bodu 6.2.2.3);

2.5.6.

:

pop_min

:

tlak pôsobiaci na brzdu, pri ktorom sa aktivuje ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa bodu 6.2.2.1);

2.5.7.

:

pop_max

:

minimálny hydraulický tlak (keď je úplne zasunutá spojovacia hlavica), ktorá je aplikovaná ochranným zariadením proti preťaženiu na ovládač brzdy (podľa bodu 6.2.2.3);

2.5.8.

:

PTop

:

minimálna skúšobná brzdná sila v prípade, keď je k dispozícii ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa bodu 6.2.2.2);

2.5.9.

:

pTop

:

minimálny skúšobný brzdný tlak v prípade, keď je k dispozícii ochranné zariadenie proti preťaženiu (podľa bodu 6.2.2.2).

3.   VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY

| 3.1. | Prevod sily zo spojovacej hlavice na brzdy prípojného vozidla musí byť vykonaný buď pákovým mechanizmom alebo jedným alebo viacerými médiami. Časť prevodu však môže byť vykonaná oplášťovaným lanom (Bowdenovo lanko); táto časť musí byť čo najkratšia. |
| --- | --- |

3.1.

Prevod sily zo spojovacej hlavice na brzdy prípojného vozidla musí byť vykonaný buď pákovým mechanizmom alebo jedným alebo viacerými médiami. Časť prevodu však môže byť vykonaná oplášťovaným lanom (Bowdenovo lanko); táto časť musí byť čo najkratšia.

| 3.2. | Všetky čapy kĺbových spojov musia byť primerane chránené. Okrem toho musia byť tieto kĺbové spoje buď samomazacie alebo ľahko prístupné na mazanie. |
| --- | --- |

3.2.

Všetky čapy kĺbových spojov musia byť primerane chránené. Okrem toho musia byť tieto kĺbové spoje buď samomazacie alebo ľahko prístupné na mazanie.

| 3.3. | Zariadenia pre nájazdové brzdenie musia byť usporiadané tak, aby v prípade, keď je využitý plný zdvih spojovacej hlavice, žiadna časť prevodu sa nezasekne, nenastane jej trvalá deformácia ani zlomenie. To sa overí odpojením konca prevodu od pák ovládania brzdy. |
| --- | --- |

3.3.

Zariadenia pre nájazdové brzdenie musia byť usporiadané tak, aby v prípade, keď je využitý plný zdvih spojovacej hlavice, žiadna časť prevodu sa nezasekne, nenastane jej trvalá deformácia ani zlomenie. To sa overí odpojením konca prevodu od pák ovládania brzdy.

| 3.4. | Nájazdový brzdový systém musí umožniť prípojnému vozidlu s ťažným vozidlom cúvať bez toho, aby toto zariadenie vyvinulo odporovú silu presahujúcu 0,08 g · GA. Zariadenia použité na tento účel musia pracovať automaticky a musia sa vypnúť automaticky pri pohybe prípojného vozidla dopredu. |
| --- | --- |

3.4.

Nájazdový brzdový systém musí umožniť prípojnému vozidlu s ťažným vozidlom cúvať bez toho, aby toto zariadenie vyvinulo odporovú silu presahujúcu 0,08 g · GA. Zariadenia použité na tento účel musia pracovať automaticky a musia sa vypnúť automaticky pri pohybe prípojného vozidla dopredu.

| 3.5. | Každé osobitné zariadenie, ktoré je zabudované na účely bodu 3.4 tejto prílohy, musí byť také, aby nebola nepriaznivo ovplyvnená parkovacia účinnosť, keď je prípojné vozidlo na svahu. |
| --- | --- |

3.5.

Každé osobitné zariadenie, ktoré je zabudované na účely bodu 3.4 tejto prílohy, musí byť také, aby nebola nepriaznivo ovplyvnená parkovacia účinnosť, keď je prípojné vozidlo na svahu.

| 3.6. | Nájazdové brzdové systémy môžu mať zabudované ochranné zariadenia proti preťaženiu. Nesmú sa aktivovať pri sile menšej ako Dop = 1,2 · D* (keď sú namontované k ovládaciemu zariadeniu) alebo sile menšej ako Pop = 1,2.P* alebo pri tlaku menšom ako pop = 1,2.p* (keď sú namontované na kolesovej brzde), kde sila P* alebo tlak p* zodpovedá brzdnej sile B* = 0,5.g · GBo. |
| --- | --- |

3.6.

Nájazdové brzdové systémy môžu mať zabudované ochranné zariadenia proti preťaženiu. Nesmú sa aktivovať pri sile menšej ako Dop = 1,2 · D* (keď sú namontované k ovládaciemu zariadeniu) alebo sile menšej ako Pop = 1,2.P* alebo pri tlaku menšom ako pop = 1,2.p* (keď sú namontované na kolesovej brzde), kde sila P* alebo tlak p* zodpovedá brzdnej sile B* = 0,5.g · GBo.

4.   POŽIADAVKY NA OVLÁDACIE ZARIADENIA

| 4.1. | Posuvné časti ovládacieho zariadenia musia byť dostatočne dlhé, aby umožňovali využitie plného zdvihu s pripojeným prípojným vozidlom. |
| --- | --- |

4.1.

Posuvné časti ovládacieho zariadenia musia byť dostatočne dlhé, aby umožňovali využitie plného zdvihu s pripojeným prípojným vozidlom.

| 4.2. | Posuvné časti musia byť chránené mechom alebo iným ekvivalentným zariadením. Musia sa buď mazať, alebo byť vyrobené zo samomazacích materiálov. Trecie plochy musia byť z takého materiálu, aby nedochádzalo k vytvoreniu elektrochemického momentu ani k mechanickej nekompatibilite, pri ktorých by mohlo dochádzať k zaseknutiu posuvných častí. |
| --- | --- |

4.2.

Posuvné časti musia byť chránené mechom alebo iným ekvivalentným zariadením. Musia sa buď mazať, alebo byť vyrobené zo samomazacích materiálov. Trecie plochy musia byť z takého materiálu, aby nedochádzalo k vytvoreniu elektrochemického momentu ani k mechanickej nekompatibilite, pri ktorých by mohlo dochádzať k zaseknutiu posuvných častí.

| 4.3. | Prah citlivosti (KA) ovládacieho zariadenia musí byť najmenej 0,02 g · G′A a najviac 0,04 g · G′A. |
| --- | --- |

4.3.

Prah citlivosti (KA) ovládacieho zariadenia musí byť najmenej 0,02 g · G′A a najviac 0,04 g · G′A.

| 4.4. | Najväčšia sila pri vsúvaní D1 nemôže prekročiť 0,10 g · G′A v prípojných vozidlách s nevýkyvným ojom a 0,067 g · G′A pre viacnápravové prípojné vozidlá s výkyvným ojom. |
| --- | --- |

4.4.

Najväčšia sila pri vsúvaní D1 nemôže prekročiť 0,10 g · G′A v prípojných vozidlách s nevýkyvným ojom a 0,067 g · G′A pre viacnápravové prípojné vozidlá s výkyvným ojom.

| 4.5. | Maximálna trakčná sila D2 nesmie byť menšia ako 0,1 g · G′A a väčšia ako 0,5 g · G′A. |
| --- | --- |

4.5.

Maximálna trakčná sila D2 nesmie byť menšia ako 0,1 g · G′A a väčšia ako 0,5 g · G′A.

5.   SKÚŠKY A MERANIA VYKONÁVANÉ NA OVLÁDACÍCH ZARIADENIACH

| 5.1. | Skúšobné zariadenia predkladané technickej službe vykonávajúcej skúšky sa kontrolujú z hľadiska zhody s požiadavkami bodov 3 a 4 tejto prílohy. |
| --- | --- |

5.1.

Skúšobné zariadenia predkladané technickej službe vykonávajúcej skúšky sa kontrolujú z hľadiska zhody s požiadavkami bodov 3 a 4 tejto prílohy.

| 5.2. | V prípade všetkých druhov bŕzd sa meria:






  5.2.1. | zdvih s a účinný zdvih s′; |
| --- | --- | --- |

5.2.

V prípade všetkých druhov bŕzd sa meria:

5.2.1.

zdvih s a účinný zdvih s′;

| 5.2.2. | dodatočná sila K; |
| --- | --- |

5.2.2.

dodatočná sila K;

| 5.2.3. | silový prah KA; |
| --- | --- |

5.2.3.

silový prah KA;

| 5.2.4. | sila pri vsúvaní D1; |
| --- | --- |

5.2.4.

sila pri vsúvaní D1;

| 5.2.5. | trakčná sila D2. |
| --- | --- |

5.2.5.

trakčná sila D2.

| 5.3. | Pri nájazdových brzdách s mechanickým prevodom by sa mal stanoviť:






  5.3.1. | redukčný pomer iHo meraný v strednej polohe zdvihu ovládania; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Pri nájazdových brzdách s mechanickým prevodom by sa mal stanoviť:

5.3.1.

redukčný pomer iHo meraný v strednej polohe zdvihu ovládania;

| 5.3.2. | sila na výstupe ovládacieho zariadenia P′ ako funkcia ťahu D na oji.
  Dodatočná sila K a účinnosť sú odvodené z reprezentatívnej krivky získanej na základe týchto meraní

  (pozri obrázok 2 dodatku 1 k tejto prílohe) |
| --- | --- |

5.3.2.

sila na výstupe ovládacieho zariadenia P′ ako funkcia ťahu D na oji.

Dodatočná sila K a účinnosť sú odvodené z reprezentatívnej krivky získanej na základe týchto meraní

(pozri obrázok 2 dodatku 1 k tejto prílohe)

| 5.4. | Pri nájazdových brzdových systémoch s hydraulickým prevodom by sa mal stanoviť:






  5.4.1. | redukčný pomer ih meraný v strednej polohe zdvihu ovládania; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Pri nájazdových brzdových systémoch s hydraulickým prevodom by sa mal stanoviť:

5.4.1.

redukčný pomer ih meraný v strednej polohe zdvihu ovládania;

| 5.4.2. | tlak p na výstupe hlavného valca ako funkcia ťahu D na oje a povrchovej plochy FHZ piestu hlavného valca špecifikovanej výrobcom. Dodatočná sila K a účinnosť sú odvodené z reprezentatívnej krivky získanej na základe týchto meraní

  (pozri obrázok 3 dodatku 1 k tejto prílohe); |
| --- | --- |

5.4.2.

tlak p na výstupe hlavného valca ako funkcia ťahu D na oje a povrchovej plochy FHZ piestu hlavného valca špecifikovanej výrobcom. Dodatočná sila K a účinnosť sú odvodené z reprezentatívnej krivky získanej na základe týchto meraní

(pozri obrázok 3 dodatku 1 k tejto prílohe);

| 5.4.3. | zdvih naprázdno hlavného valca s′′ uvedený v bode 2.2.19 tejto prílohy; |
| --- | --- |

5.4.3.

zdvih naprázdno hlavného valca s′′ uvedený v bode 2.2.19 tejto prílohy;

| 5.4.4. | povrchová plocha piestu FHZ v hlavnom valci; |
| --- | --- |

5.4.4.

povrchová plocha piestu FHZ v hlavnom valci;

| 5.4.5. | zdvih sHz hlavného valca (v milimetroch); |
| --- | --- |

5.4.5.

zdvih sHz hlavného valca (v milimetroch);

| 5.4.6. | zdvih naprázdno s′′Hz hlavného valca (v milimetroch). |
| --- | --- |

5.4.6.

zdvih naprázdno s′′Hz hlavného valca (v milimetroch).

| 5.5. | V prípade nájazdového brzdového systému na viacnápravových prípojných vozidlách s výkyvným ojom sa odmeria stratový zdvih so uvedený v bode 9.4.1 tejto prílohy. |
| --- | --- |

5.5.

V prípade nájazdového brzdového systému na viacnápravových prípojných vozidlách s výkyvným ojom sa odmeria stratový zdvih so uvedený v bode 9.4.1 tejto prílohy.

6.   POŽIADAVKY NA BRZDY

6.1.   Okrem bŕzd, ktoré sa majú skontrolovať, výrobca predkladá technickej službe vykonávajúcej skúšky výkresy bŕzd znázorňujúce typ, rozmery a materiál základných komponentov a prevedenie a typ obložení. V prípade hydraulických bŕzd musia tieto výkresy znázorňovať povrchovú plochu FRZ brzdových valcov. Výrobca takisto špecifikuje brzdný moment M* a hmotnosť GBo vymedzené v bode 2.2.4 tejto prílohy.

6.2.   Skúšobné podmienky

| 6.2.1. | V prípade, keď nie je v rámci nájazdového brzdového systému namontované ochranné zariadenie proti preťaženiu a ani sa neplánuje namontovať, kolesová brzda sa skúša použitím nasledujúcich skúšobných síl a tlakov:
  PT = 1,8 P* alebo pT = 1,8 p* a MT = 1,8 M* podľa vhodnosti. |
| --- | --- |

6.2.1.

V prípade, keď nie je v rámci nájazdového brzdového systému namontované ochranné zariadenie proti preťaženiu a ani sa neplánuje namontovať, kolesová brzda sa skúša použitím nasledujúcich skúšobných síl a tlakov:

PT = 1,8 P* alebo pT = 1,8 p* a MT = 1,8 M* podľa vhodnosti.

| 6.2.2. | V prípade, keď je v rámci nájazdového brzdového systému namontované ochranné zariadenie proti preťaženiu alebo sa plánuje namontovať, kolesová brzda sa skúša použitím nasledujúcich skúšobných síl a tlakov:






  6.2.2.1. | Minimálne konštrukčné hodnoty pre ochranné zariadenie proti preťaženiu špecifikuje výrobca a nesmú byť menšie ako:
  Pop = 1,2 P* alebo pop = 1,2 p* |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

V prípade, keď je v rámci nájazdového brzdového systému namontované ochranné zariadenie proti preťaženiu alebo sa plánuje namontovať, kolesová brzda sa skúša použitím nasledujúcich skúšobných síl a tlakov:

6.2.2.1.

Minimálne konštrukčné hodnoty pre ochranné zariadenie proti preťaženiu špecifikuje výrobca a nesmú byť menšie ako:

Pop = 1,2 P* alebo pop = 1,2 p*

| 6.2.2.2. | Rozsahy minimálnej skúšobnej sily PTop alebo minimálneho skúšobného tlaku pTop alebo minimálneho skúšobného momentu MTop sú:
  PTop = 1,1 až 1,2 P* alebo pTop = 1,1 až 1,2 p*
  a MTop = 1,1 až 1,2 M* |
| --- | --- |

6.2.2.2.

Rozsahy minimálnej skúšobnej sily PTop alebo minimálneho skúšobného tlaku pTop alebo minimálneho skúšobného momentu MTop sú:

PTop = 1,1 až 1,2 P* alebo pTop = 1,1 až 1,2 p*

a MTop = 1,1 až 1,2 M*

| 6.2.2.3. | Maximálne hodnoty (Pop_max alebo pop_max) pre ochranné zariadenie proti preťaženiu špecifikuje výrobca a nesmú byť väčšie ako PT prípadne pT. |
| --- | --- |

6.2.2.3.

Maximálne hodnoty (Pop_max alebo pop_max) pre ochranné zariadenie proti preťaženiu špecifikuje výrobca a nesmú byť väčšie ako PT prípadne pT.

7.   SKÚŠKY A MERANIA VYKONÁVANÉ NA BRZDÁCH

7.1.   Brzdy a komponenty predkladané technickej službe vykonávajúcej skúšky sa skúšajú z hľadiska zhody s požiadavkami bodu 6 tejto prílohy.

7.2.   Mali by sa určiť:

| 7.2.1. | minimálny zdvih brzdových čeľustí 2sB*; |
| --- | --- |

7.2.1.

minimálny zdvih brzdových čeľustí 2sB*;

| 7.2.2. | zdvih stredu brzdových čeľustí 2sB (ktorý musí byť väčší ako 2sB*). |
| --- | --- |

7.2.2.

zdvih stredu brzdových čeľustí 2sB (ktorý musí byť väčší ako 2sB*).

7.3.   V prípade mechanických bŕzd sa určí:

| 7.3.1. | redukčný pomer ig (pozri obrázok 4 dodatku 1 k tejto prílohe); |
| --- | --- |

7.3.1.

redukčný pomer ig (pozri obrázok 4 dodatku 1 k tejto prílohe);

| 7.3.2. | sila P* pre brzdný moment M*; |
| --- | --- |

7.3.2.

sila P* pre brzdný moment M*;

| 7.3.3. | moment M* ako funkcia sily P* pôsobiacej na páku ovládania v systémoch s mechanickým prevodom.
  Otáčky brzdných plôch musia zodpovedať počiatočnej rýchlosti vozidla 60 km/h pri pohybe prípojného vozidla dopredu a 6 km/h pri pohybe prípojného vozidla dozadu. Z krivky získanej z týchto meraní sa odvodí (pozri obrázok 6 dodatku 1 k tejto prílohe):






  7.3.3.1. | retrakčná sila brzdy Po a charakteristická hodnota ρpri pohybe prípojného vozidla dopredu; |
| --- | --- | --- |

7.3.3.

moment M* ako funkcia sily P* pôsobiacej na páku ovládania v systémoch s mechanickým prevodom.

Otáčky brzdných plôch musia zodpovedať počiatočnej rýchlosti vozidla 60 km/h pri pohybe prípojného vozidla dopredu a 6 km/h pri pohybe prípojného vozidla dozadu. Z krivky získanej z týchto meraní sa odvodí (pozri obrázok 6 dodatku 1 k tejto prílohe):

7.3.3.1.

retrakčná sila brzdy Po a charakteristická hodnota ρpri pohybe prípojného vozidla dopredu;

| 7.3.3.2. | retrakčná sila brzdy Por a charakteristická hodnota ρr pri pohybe prípojného vozidla dozadu; |
| --- | --- |

7.3.3.2.

retrakčná sila brzdy Por a charakteristická hodnota ρr pri pohybe prípojného vozidla dozadu;

| 7.3.3.3. | maximálny brzdný moment Mr až do maximálneho prípustného zdvihu sr pri pohybe prípojného vozidla dozadu (pozri obrázok 6 dodatku 1 k tejto prílohe); |
| --- | --- |

7.3.3.3.

maximálny brzdný moment Mr až do maximálneho prípustného zdvihu sr pri pohybe prípojného vozidla dozadu (pozri obrázok 6 dodatku 1 k tejto prílohe);

| 7.3.3.4. | maximálny prípustný zdvih na páke brzdového ovládania pri pohybe prípojného vozidla dozadu (pozri obrázok 6 dodatku 1 k tejto prílohe). |
| --- | --- |

7.3.3.4.

maximálny prípustný zdvih na páke brzdového ovládania pri pohybe prípojného vozidla dozadu (pozri obrázok 6 dodatku 1 k tejto prílohe).

7.4.   V prípade hydraulických bŕzd sa určí:

| 7.4.1. | redukčný pomer ig′ (pozri obrázok 8 dodatku 1 k tejto prílohe); |
| --- | --- |

7.4.1.

redukčný pomer ig′ (pozri obrázok 8 dodatku 1 k tejto prílohe);

| 7.4.2. | tlak p* pre brzdný moment M*; |
| --- | --- |

7.4.2.

tlak p* pre brzdný moment M*;

| 7.4.3. | moment M* ako funkcia tlaku p* pôsobiaceho na brzdový valec v systémoch s hydraulickým prevodom.
  Otáčky brzdných plôch musia zodpovedať počiatočnej rýchlosti vozidla 60 km/h pri pohybe prípojného vozidla dopredu a 6 km/h pri pohybe prípojného vozidla dozadu. Z krivky získanej z týchto meraní sa odvodí (pozri obrázok 7 dodatku 1 k tejto prílohe):






  7.4.3.1. | retrakčný tlak po a charakteristika ρ′ pri pohybe prípojného vozidla dopredu; |
| --- | --- | --- |

7.4.3.

moment M* ako funkcia tlaku p* pôsobiaceho na brzdový valec v systémoch s hydraulickým prevodom.

Otáčky brzdných plôch musia zodpovedať počiatočnej rýchlosti vozidla 60 km/h pri pohybe prípojného vozidla dopredu a 6 km/h pri pohybe prípojného vozidla dozadu. Z krivky získanej z týchto meraní sa odvodí (pozri obrázok 7 dodatku 1 k tejto prílohe):

7.4.3.1.

retrakčný tlak po a charakteristika ρ′ pri pohybe prípojného vozidla dopredu;

| 7.4.3.2. | retrakčný tlak por a charakteristika ρ′r pri pohybe prípojného vozidla dozadu; |
| --- | --- |

7.4.3.2.

retrakčný tlak por a charakteristika ρ′r pri pohybe prípojného vozidla dozadu;

| 7.4.3.3. | maximálny brzdný moment Mr až do maximálneho prípustného objemu kvapaliny Vr pri pohybe prípojného vozidla dozadu (pozri obrázok 7 dodatku 1 k tejto prílohe); |
| --- | --- |

7.4.3.3.

maximálny brzdný moment Mr až do maximálneho prípustného objemu kvapaliny Vr pri pohybe prípojného vozidla dozadu (pozri obrázok 7 dodatku 1 k tejto prílohe);

| 7.4.3.4. | maximálny prípustný objem kvapaliny Vr absorbovanej jedným brzdovým kolesom pri pohybe prípojného vozidla dozadu (pozri obrázok 7 dodatku 1). |
| --- | --- |

7.4.3.4.

maximálny prípustný objem kvapaliny Vr absorbovanej jedným brzdovým kolesom pri pohybe prípojného vozidla dozadu (pozri obrázok 7 dodatku 1).

| 7.4.4. | Povrchová plocha piestu FRZ v brzdovom valci |
| --- | --- |

7.4.4.

Povrchová plocha piestu FRZ v brzdovom valci

7.5.   Alternatívny postup pre skúšku typu I

| 7.5.1. | Skúška typu I podľa prílohy 4 bodu 1.5 sa nemusí vykonávať na vozidle predloženom na typové schválenie, ak sa komponenty brzdového systému skúšajú na nájazdovej skúšobnej lavici s cieľom splniť predpisy prílohy 4 bodu 1.5.2 a bodu 1.5.3. |
| --- | --- |

7.5.1.

Skúška typu I podľa prílohy 4 bodu 1.5 sa nemusí vykonávať na vozidle predloženom na typové schválenie, ak sa komponenty brzdového systému skúšajú na nájazdovej skúšobnej lavici s cieľom splniť predpisy prílohy 4 bodu 1.5.2 a bodu 1.5.3.

| 7.5.2. | Alternatívny postup pre skúšku typu I sa vykonáva v súlade s ustanoveniami stanovenými v prílohe 11 dodatku 2 bode 3.5.2. (analogicky uplatniteľné aj na kotúčové brzdy). |
| --- | --- |

7.5.2.

Alternatívny postup pre skúšku typu I sa vykonáva v súlade s ustanoveniami stanovenými v prílohe 11 dodatku 2 bode 3.5.2. (analogicky uplatniteľné aj na kotúčové brzdy).

8.   SKÚŠOBNÉ PROTOKOLY

K žiadostiam o typové schválenie pre prípojné vozidlá vybavené nájazdovými brzdovými systémami sa prikladajú skúšobné protokoly týkajúce sa ovládacieho zariadenia a bŕzd a skúšobný protokol o kompatibilite nájazdového ovládacieho zariadenia, prevodového zariadenia a bŕzd prípojného vozidla, pričom tieto protokoly obsahujú aspoň údaje predpísané v dodatkoch 2, 3 a 4 k tejto prílohe.

9.   KOMPATIBILITA MEDZI OVLÁDACÍM ZARIADENÍM A BRZDAMI VOZIDLA

9.1.   Na vozidle sa uskutoční kontrola s cieľom overiť na základe charakteristík ovládacieho zariadenia (dodatok 2), charakteristík bŕzd (dodatok 3) a charakteristík prípojného vozidla uvedených v bode 4 dodatku 4 k tejto prílohe, či nájazdový brzdový systém prípojného vozidla spĺňa predpísané požiadavky.

9.2.   Všeobecné skúšky pre všetky typy bŕzd

9.2.1.   Všetky časti prevodu, ktoré neboli skúšané súčasne s ovládacím zariadením alebo brzdami, sa kontrolujú na vozidle. Výsledky kontroly sa uvedú v dodatku 4 k tejto prílohe (napr. iH1 a ηH1).

9.2.2.   Hmotnosť

| 9.2.2.1. | Maximálna hmotnosť GA prípojného vozidla nesmie presiahnuť maximálnu hmotnosť G′A, pre ktorú je ovládacie zariadenie povolené. |
| --- | --- |

9.2.2.1.

Maximálna hmotnosť GA prípojného vozidla nesmie presiahnuť maximálnu hmotnosť G′A, pre ktorú je ovládacie zariadenie povolené.

| 9.2.2.2. | Maximálna hmotnosť GA prípojného vozidla nesmie presiahnuť maximálnu hmotnosť GB, ktorá môže byť brzdená spoločným pôsobením všetkých bŕzd prípojného vozidla. |
| --- | --- |

9.2.2.2.

Maximálna hmotnosť GA prípojného vozidla nesmie presiahnuť maximálnu hmotnosť GB, ktorá môže byť brzdená spoločným pôsobením všetkých bŕzd prípojného vozidla.

9.2.3.   Sily

| 9.2.3.1. | Silový prah KA nesmie byť menší ako 0,02 g · GA a väčší ako 0,04 g · GA. |
| --- | --- |

9.2.3.1.

Silový prah KA nesmie byť menší ako 0,02 g · GA a väčší ako 0,04 g · GA.

| 9.2.3.2. | Maximálna sila pri vsunutí D1 nesmie prekročiť 0,10 g · GA v prípojných vozidlách s nevýkyvným ojom a 0,067 g · GA vo viacnápravových prípojných vozidlách s výkyvným ojom. |
| --- | --- |

9.2.3.2.

Maximálna sila pri vsunutí D1 nesmie prekročiť 0,10 g · GA v prípojných vozidlách s nevýkyvným ojom a 0,067 g · GA vo viacnápravových prípojných vozidlách s výkyvným ojom.

| 9.2.3.3. | Maximálna trakčná sila D2 sa musí pohybovať v rozmedzí od 0,1 g · GA do 0,5 g · GA. |
| --- | --- |

9.2.3.3.

Maximálna trakčná sila D2 sa musí pohybovať v rozmedzí od 0,1 g · GA do 0,5 g · GA.

9.3.   Skúška účinnosti bŕzd

| 9.3.1. | Súčet brzdných síl pôsobiacich na obvode kolies prípojného vozidla musí byť najmenej B* = 0,45 GA vrátane valivého odporu 0,01 g · GA: to zodpovedá brzdnej sile B rovnajúcej sa 0,49 g · GA. V tomto prípade je maximálny prípustný ťah na spojovacie zariadenie:






  D* = 0,067 g · GA | v prípade viacnápravových prípojných vozidiel s výkyvným ojom a |
| --- | --- | --- |
| D* = 0,10 g · GA | v prípade prípojných vozidiel s nevýkyvným ojom. |

9.3.1.

Súčet brzdných síl pôsobiacich na obvode kolies prípojného vozidla musí byť najmenej B* = 0,45 GA vrátane valivého odporu 0,01 g · GA: to zodpovedá brzdnej sile B rovnajúcej sa 0,49 g · GA. V tomto prípade je maximálny prípustný ťah na spojovacie zariadenie:

D* = 0,067 g · GA

v prípade viacnápravových prípojných vozidiel s výkyvným ojom a

D* = 0,10 g · GA

v prípade prípojných vozidiel s nevýkyvným ojom.

Na overenie splnenia týchto požiadaviek sa použijú nasledujúce nerovnice:

| 9.3.1.1. | V nájazdových brzdových systémoch s mechanickým prevodom: |
| --- | --- |

9.3.1.1.

V nájazdových brzdových systémoch s mechanickým prevodom:

| 9.3.1.2. | V nájazdových brzdových systémoch s hydraulickým prevodom: |
| --- | --- |

9.3.1.2.

V nájazdových brzdových systémoch s hydraulickým prevodom:

9.4.   Kontrola zdvihu ovládania

| 9.4.1. | V ovládacích zariadeniach pre viacnápravové prípojné vozidlá s výkyvnými ojami, kde pákový mechanizmus bŕzd závisí od polohy ťažného zariadenia, zdvih ovládania s musí byť dlhší než účinný (úžitkový) zdvih ovládania s′, pričom rozdiel musí byť najmenej rovný stratovému zdvihu so. |
| --- | --- |

9.4.1.

V ovládacích zariadeniach pre viacnápravové prípojné vozidlá s výkyvnými ojami, kde pákový mechanizmus bŕzd závisí od polohy ťažného zariadenia, zdvih ovládania s musí byť dlhší než účinný (úžitkový) zdvih ovládania s′, pričom rozdiel musí byť najmenej rovný stratovému zdvihu so.

| 9.4.2. | Účinný (úžitkový) zdvih ovládania s′ sa pre viacnápravové prípojné vozidlá určiť takto:






  9.4.2.1. | ak je pákový mechanizmus brzdy ovplyvňovaný uhlovou polohou ťažného zariadenia, potom:
  s′ = s – so; |
| --- | --- | --- |

9.4.2.

Účinný (úžitkový) zdvih ovládania s′ sa pre viacnápravové prípojné vozidlá určiť takto:

9.4.2.1.

ak je pákový mechanizmus brzdy ovplyvňovaný uhlovou polohou ťažného zariadenia, potom:

s′ = s – so;

| 9.4.2.2. | ak nedochádza k žiadnemu stratovému zdvihu, potom:
  s′ = s; |
| --- | --- |

9.4.2.2.

ak nedochádza k žiadnemu stratovému zdvihu, potom:

s′ = s;

| 9.4.2.3. | v hydraulických brzdových systémoch:
  s′ = s – s′′. |
| --- | --- |

9.4.2.3.

v hydraulických brzdových systémoch:

s′ = s – s′′.

| 9.4.3. | Na overenie primeranosti zdvihu ovládania sa uplatňujú nasledujúce nerovnice:






  9.4.3.1. | v nájazdových brzdových systémoch s mechanickým prevodom: |
| --- | --- | --- |

9.4.3.

Na overenie primeranosti zdvihu ovládania sa uplatňujú nasledujúce nerovnice:

9.4.3.1.

v nájazdových brzdových systémoch s mechanickým prevodom:

| 9.4.3.2. | v nájazdových brzdových systémoch s hydraulickým prevodom: |
| --- | --- |

9.4.3.2.

v nájazdových brzdových systémoch s hydraulickým prevodom:

9.5.   Dodatočné kontroly

| 9.5.1. | V prípade nájazdových brzdových systémov s mechanickým prevodom sa skontroluje, či pákový mechanizmus, ktorým sa prenášajú sily z ovládacieho zariadenia na brzdy, je správne namontovaný. |
| --- | --- |

9.5.1.

V prípade nájazdových brzdových systémov s mechanickým prevodom sa skontroluje, či pákový mechanizmus, ktorým sa prenášajú sily z ovládacieho zariadenia na brzdy, je správne namontovaný.

| 9.5.2. | V prípade nájazdových brzdových systémov s hydraulickým prevodom sa skontroluje, či zdvih hlavného valca nie je menší ako s/ih. Menšia hodnota nie je prípustná. |
| --- | --- |

9.5.2.

V prípade nájazdových brzdových systémov s hydraulickým prevodom sa skontroluje, či zdvih hlavného valca nie je menší ako s/ih. Menšia hodnota nie je prípustná.

| 9.5.3. | Celkové správanie sa vozidla pri brzdení sa zisťuje na základe skúšky, ktorá sa vykonáva pri rôznych rýchlostiach, s rôznymi brzdnými silami a s rôznym počtom zabrzdení. Samobudené netlmené kmitanie nie je prípustné. |
| --- | --- |

9.5.3.

Celkové správanie sa vozidla pri brzdení sa zisťuje na základe skúšky, ktorá sa vykonáva pri rôznych rýchlostiach, s rôznymi brzdnými silami a s rôznym počtom zabrzdení. Samobudené netlmené kmitanie nie je prípustné.

10.   VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY

Uvedené požiadavky sa vzťahujú na väčšinu bežných prevedení nájazdových brzdových systémov s mechanickým prevodom alebo hydraulickým prevodom, najmä kde sú všetky kolesá prípojného vozidla vybavené rovnakým typom brzdy a rovnakým typom pneumatiky. Na kontrolu menej bežných prevedení sa uvedené požiadavky prispôsobia okolnostiam konkrétneho prípadu.

DODATOK 1

Obrázok 1

Symboly platné pre všetky typy bŕzd

(pozri bod 2.2 tejto prílohy)

Image

Obrázok 2

Mechanický prevod

(pozri body 2.2.10 a 5.3.2 tejto prílohy)

Image

Obrázok 3

Hydraulický prevod

(pozri body 2.2.10 a 5.4.2 tejto prílohy)

Image

Obrázok 4

Kontroly bŕzd

(pozri body 2.2.22 a 2.3.4 tejto prílohy)

Image

Obrázok 5

Brzdový systém s mechanickým prevodom

(pozri bod 2.3 tejto prílohy)

Image

Obrázok 6

Mechanická brzda

(pozri bod 2 tejto prílohy)

Image

Obrázok 7

Hydraulická brzda

(pozri bod 2 tejto prílohy)

Image

Obrázok 8

Brzdový systém s hydraulickým prevodom

(pozri bod 2 tejto prílohy)

Image

DODATOK 2

SKÚŠOBNÝ PROTOKOL TÝKAJÚCI SA OVLÁDACIEHO ZARIADENIA NÁJAZDOVÉHO BRZDOVÉHO SYSTÉMU

| 1. | Výrobca ... |
| --- | --- |

1.

Výrobca ...

| 2. | Značka ... |
| --- | --- |

2.

Značka ...

| 3. | Typ ... |
| --- | --- |

3.

Typ ...

| 4. | Charakteristiky prípojného vozidla, pre ktoré je ovládacie zariadenie určené výrobcom: |
| --- | --- |

4.

Charakteristiky prípojného vozidla, pre ktoré je ovládacie zariadenie určené výrobcom:

| 4.1. | Hmotnosť G′A = ...kg |
| --- | --- |

4.1.

Hmotnosť G′A = ...kg

| 4.2. | prípustná statická vertikálna sila na hlavici ťažného zariadenia ... N |
| --- | --- |

4.2.

prípustná statická vertikálna sila na hlavici ťažného zariadenia ... N

| 4.3. | prípojné vozidla s nevýkyvným ojom/viacnápravové prípojné vozidlo s výkyvným ojom (1) |
| --- | --- |

4.3.

prípojné vozidla s nevýkyvným ojom/viacnápravové prípojné vozidlo s výkyvným ojom (1)

| 5. | Krátky opis
  (zoznam pripojených plánov a kótovaných výkresov) |
| --- | --- |

5.

Krátky opis

(zoznam pripojených plánov a kótovaných výkresov)

| 6. | Diagram znázorňujúci princíp ovládania |
| --- | --- |

6.

Diagram znázorňujúci princíp ovládania

| 7. | Zdvih s = ... mm |
| --- | --- |

7.

Zdvih s = ... mm

| 8. | Redukčný pomer ovládacieho zariadenia: |
| --- | --- |

8.

Redukčný pomer ovládacieho zariadenia:

| 8.1. | v prípade zariadenia s mechanickým prevodom (1)

  iHo = od ... do ... (2) |
| --- | --- |

8.1.

v prípade zariadenia s mechanickým prevodom (1)

iHo = od ... do ... (2)

| 8.2. | v prípade zariadenia s hydraulickým prevodom (1)

  ih = od ...do ... (2)

  FHZ = ...cm2

  Zdvih hlavného valca sHz ...mm
  Zdvih naprázdno hlavného valca s′′Hz ...mm |
| --- | --- |

8.2.

v prípade zariadenia s hydraulickým prevodom (1)

ih = od ...do ... (2)

FHZ = ...cm2

Zdvih hlavného valca sHz ...mm

Zdvih naprázdno hlavného valca s′′Hz ...mm

| 9. | Výsledky skúšky: |
| --- | --- |

9.

Výsledky skúšky:

| 9.1. | Účinnosť
  v prípade zariadenia s mechanickým prevodom (1) ηH = ...
  v prípade zariadenia s hydraulickým prevodom (1) ηH = ... |
| --- | --- |

9.1.

Účinnosť

v prípade zariadenia s mechanickým prevodom (1) ηH = ...

v prípade zariadenia s hydraulickým prevodom (1) ηH = ...

| 9.2. | Dodatočná sila K = ... N |
| --- | --- |

9.2.

Dodatočná sila K = ... N

| 9.3. | Maximálna tlaková sila D1 = ... N |
| --- | --- |

9.3.

Maximálna tlaková sila D1 = ... N

| 9.4. | Maximálna trakčná sila D2 = ...N |
| --- | --- |

9.4.

Maximálna trakčná sila D2 = ...N

| 9.5. | Silový prah KA = ...N |
| --- | --- |

9.5.

Silový prah KA = ...N

| 9.6. | Stratový zdvih a zdvih naprázdno:
  keď poloha ťažného zariadenia
  má účinok so
   (1) = ...mm
  v prípade zariadenia s hydraulickým prevodom s′′ (1) = s′′Hz · ih = ...mm |
| --- | --- |

9.6.

Stratový zdvih a zdvih naprázdno:

keď poloha ťažného zariadenia

má účinok so
   (1) = ...mm

v prípade zariadenia s hydraulickým prevodom s′′ (1) = s′′Hz · ih = ...mm

| 9.7. | Účinný (úžitkový) zdvih ovládania s′ = ...mm |
| --- | --- |

9.7.

Účinný (úžitkový) zdvih ovládania s′ = ...mm

| 9.8. | Ochranné zariadenie proti preťaženiu podľa bodu 3.6 tejto prílohy je k dispozícii/nie je k dispozícii (1) |
| --- | --- |

9.8.

Ochranné zariadenie proti preťaženiu podľa bodu 3.6 tejto prílohy je k dispozícii/nie je k dispozícii (1)

| 9.8.1. | Ak je ochranné zariadenie proti preťaženiu namontované pred prevodovou pákou ovládacieho zariadenia |
| --- | --- |

9.8.1.

Ak je ochranné zariadenie proti preťaženiu namontované pred prevodovou pákou ovládacieho zariadenia

| 9.8.1.1. | Prahová sila ochranného zariadenia proti preťaženiu
  Dop = ... N |
| --- | --- |

9.8.1.1.

Prahová sila ochranného zariadenia proti preťaženiu

Dop = ... N

| 9.8.1.2. | Ak je ochranné zariadenie proti preťaženiu mechanické (1)

  Maximálna sila, ktorú môže nájazdové ovládacie zariadenie vyvinúť
  P′max/iHo = Pop_max = ...N |
| --- | --- |

9.8.1.2.

Ak je ochranné zariadenie proti preťaženiu mechanické (1)

Maximálna sila, ktorú môže nájazdové ovládacie zariadenie vyvinúť

P′max/iHo = Pop_max = ...N

| 9.8.1.3. | Ak je ochranné zariadenie proti preťaženiu hydraulické (1)

  tlak, ktorý môže nájazdové ovládacie zariadenie vyvinúť
  p′max/ih = pop_max = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.8.1.3.

Ak je ochranné zariadenie proti preťaženiu hydraulické (1)

tlak, ktorý môže nájazdové ovládacie zariadenie vyvinúť

p′max/ih = pop_max = ... N/cm2

| 9.8.2. | Ak je ochranné zariadenie proti preťaženiu namontované za prevodovou pákou ovládacieho zariadenia |
| --- | --- |

9.8.2.

Ak je ochranné zariadenie proti preťaženiu namontované za prevodovou pákou ovládacieho zariadenia

| 9.8.2.1. | Prahová sila ochranného zariadenia proti preťaženiu
  akje ochranné zariadenie proti preťaženiu mechanické (1)

  Dop.iHo = ... N
  akje ochranné zariadenie proti preťaženiu hydraulické (1)

  Dop.ih = ... N |
| --- | --- |

9.8.2.1.

Prahová sila ochranného zariadenia proti preťaženiu

akje ochranné zariadenie proti preťaženiu mechanické (1)

Dop.iHo = ... N

akje ochranné zariadenie proti preťaženiu hydraulické (1)

Dop.ih = ... N

| 9.8.2.2. | Ak je ochranné zariadenie proti preťaženiu mechanické (1)

  maximálna sila, ktorú môže nájazdové ovládacie zariadenie vyvinúť
  P′max = Pop_max = ... N |
| --- | --- |

9.8.2.2.

Ak je ochranné zariadenie proti preťaženiu mechanické (1)

maximálna sila, ktorú môže nájazdové ovládacie zariadenie vyvinúť

P′max = Pop_max = ... N

| 9.8.2.3. | Ak je ochranné zariadenie proti preťaženiu hydraulické (1)

  tlak, ktorý môže nájazdové ovládacie zariadenie vyvinúť
  p′max = pop_max = ...N/cm2 |
| --- | --- |

9.8.2.3.

Ak je ochranné zariadenie proti preťaženiu hydraulické (1)

tlak, ktorý môže nájazdové ovládacie zariadenie vyvinúť

p′max = pop_max = ...N/cm2

| 10. | Opísané ovládacie zariadenie spĺňa/nespĺňa (1) požiadavky bodov 3,4 a 5 tejto prílohy.
  Dátum ...
  Podpis ... |
| --- | --- |

10.

Opísané ovládacie zariadenie spĺňa/nespĺňa (1) požiadavky bodov 3,4 a 5 tejto prílohy.

Dátum ...

Podpis ...

| 11. | Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s príslušnými ustanoveniami prílohy 12 k predpisu č. 13 naposledy zmenenému sériou zmien ...
  Technická služba (3) vykonávajúca skúšku
  Podpis: ... Dátum: ... |
| --- | --- |

11.

Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s príslušnými ustanoveniami prílohy 12 k predpisu č. 13 naposledy zmenenému sériou zmien ...

Technická služba (3) vykonávajúca skúšku

Podpis: ... Dátum: ...

| 12. | Schvaľovací orgán (3)

  Podpis: ... Dátum: ... |
| --- | --- |

12.

Schvaľovací orgán (3)

Podpis: ... Dátum: ...

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

(2)  Uveďte dĺžky, ktorých pomer bol použitý na určenie iHo or ih.

(3)  Podpíšu rôzne osoby, aj keď sú technická služba a schvaľovací orgán rovnaké alebo prípadne sa s protokolom vydá samostatné povolenie schvaľovacieho orgánu.

DODATOK 3

SKÚŠOBNÝ PROTOKOL TÝKAJÚCI SA BRZDY

| 1. | Výrobca ... |
| --- | --- |

1.

Výrobca ...

| 2. | Značka ... |
| --- | --- |

2.

Značka ...

| 3. | Typ ... |
| --- | --- |

3.

Typ ...

| 4. | Prípustná „maximálna hmotnosť“ na koleso GBo = ... kg |
| --- | --- |

4.

Prípustná „maximálna hmotnosť“ na koleso GBo = ... kg

| 5. | Brzdný moment M* (špecifikovaný výrobcom podľa bodu 2.2.23
  tejto prílohy) = ... Nm |
| --- | --- |

5.

Brzdný moment M* (špecifikovaný výrobcom podľa bodu 2.2.23

tejto prílohy) = ... Nm

| 6. | Dynamický valivý polomer pneumatiky
  Rmin = ...m; Rmax = ...m |
| --- | --- |

6.

Dynamický valivý polomer pneumatiky

Rmin = ...m; Rmax = ...m

| 7. | Krátky opis
  (Zoznam pripojených plánov a kótovaných výkresov) |
| --- | --- |

7.

Krátky opis

(Zoznam pripojených plánov a kótovaných výkresov)

| 8. | Diagram znázorňujúci princíp ovládania |
| --- | --- |

8.

Diagram znázorňujúci princíp ovládania

| 9. | Výsledok skúšky |
| --- | --- |

9.

Výsledok skúšky

mechanická brzda (1)

hydraulická brzda (1)

| 9.1. | Redukčný pomer
  ig = ... (2) |
| --- | --- |

9.1.

Redukčný pomer

ig = ... (2)

| 9.1.A. | Redukčný pomer
  i′g = ... (2) |
| --- | --- |

9.1.A.

Redukčný pomer

i′g = ... (2)

| 9.2. | Zdvih
  sB = ...mm |
| --- | --- |

9.2.

Zdvih

sB = ...mm

| 9.2.A. | Zdvih
  sB = ...m |
| --- | --- |

9.2.A.

Zdvih

sB = ...m

| 9.3. | Predpísaný
  zdvih sB* = ...mm |
| --- | --- |

9.3.

Predpísaný

zdvih sB* = ...mm

| 9.3.A. | Predpísaný
  zdvih sB* = ...mm |
| --- | --- |

9.3.A.

Predpísaný

zdvih sB* = ...mm

| 9.4. | Retrakčná sila
  Po = ...N |
| --- | --- |

9.4.

Retrakčná sila

Po = ...N

| 9.4.A. | Retrakčný tlak
  po = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.4.A.

Retrakčný tlak

po = ... N/cm2

| 9.5. | Koeficient (charakteristika)
  ρ = ... m |
| --- | --- |

9.5.

Koeficient (charakteristika)

ρ = ... m

| 9.5.A. | Koeficient (charakteristika)
  ρ′ = ...m |
| --- | --- |

9.5.A.

Koeficient (charakteristika)

ρ′ = ...m

| 9.6. | Ochranné zariadenie proti preťaženiu podľa bodu 3.6 tejto prílohy je k dispozícii/nie je k dispozícii (1) |
| --- | --- |

9.6.

Ochranné zariadenie proti preťaženiu podľa bodu 3.6 tejto prílohy je k dispozícii/nie je k dispozícii (1)

| 9.6.A. | Ochranné zariadenie proti preťaženiu podľa bodu 3.6 tejto prílohy je k dispozícii/nie je k dispozícii (1) |
| --- | --- |

9.6.A.

Ochranné zariadenie proti preťaženiu podľa bodu 3.6 tejto prílohy je k dispozícii/nie je k dispozícii (1)

| 9.6.1. | Brzdný moment aktivujúci ochranné zariadenie proti preťaženiu
  Mop = ... Nm |
| --- | --- |

9.6.1.

Brzdný moment aktivujúci ochranné zariadenie proti preťaženiu

Mop = ... Nm

| 9.6.1.A. | Brzdný moment aktivujúci ochranné zariadenie proti preťaženiu
  Mop = ... Nm |
| --- | --- |

9.6.1.A.

Brzdný moment aktivujúci ochranné zariadenie proti preťaženiu

Mop = ... Nm

| 9.7. | Sila pre M*
  P* = ...N |
| --- | --- |

9.7.

Sila pre M*

P* = ...N

| 9.7.A. | Tlak pre M*
  p* = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.7.A.

Tlak pre M*

p* = ... N/cm2

| 9.8.A. | Povrchová plocha kolesového valca
  FRZ = ...cm2 |
| --- | --- |

9.8.A.

Povrchová plocha kolesového valca

FRZ = ...cm2

| 9.9.A. | (pre kotúčové brzdy)
  Absorpcia objemu kvapaliny
  V60 = ...cm3 |
| --- | --- |

9.9.A.

(pre kotúčové brzdy)

Absorpcia objemu kvapaliny

V60 = ...cm3

| 9.10. | Účinnosť prevádzkovej brzdy pri pohybe vozidla dozadu (pozri obrázky 6 a 7 dodatku 1 k tejto prílohe) |
| --- | --- |

9.10.

Účinnosť prevádzkovej brzdy pri pohybe vozidla dozadu (pozri obrázky 6 a 7 dodatku 1 k tejto prílohe)

| 9.10.1. | Maximálny brzdný moment (obrázok 6) Mr = ... Nm |
| --- | --- |

9.10.1.

Maximálny brzdný moment (obrázok 6) Mr = ... Nm

| 9.10.1.A. | Maximálny brzdný moment (obrázok 7) Mr = ... Nm |
| --- | --- |

9.10.1.A.

Maximálny brzdný moment (obrázok 7) Mr = ... Nm

| 9.10.2. | Maximálny prípustný zdvih sr = ... mm |
| --- | --- |

9.10.2.

Maximálny prípustný zdvih sr = ... mm

| 9.10.2.A. | Maximálny prípustný objem absorbovanej kvapaliny Vr = ...cm3 |
| --- | --- |

9.10.2.A.

Maximálny prípustný objem absorbovanej kvapaliny Vr = ...cm3

| 9.11. | Ďalšie charakteristiky brzdy pri pohybe vozidla dozadu (pozri obrázky 6 a 7 dodatku 1 k tejto prílohe) |
| --- | --- |

9.11.

Ďalšie charakteristiky brzdy pri pohybe vozidla dozadu (pozri obrázky 6 a 7 dodatku 1 k tejto prílohe)

| 9.11.1. | Retrakčná sila brzdy Por = ... N |
| --- | --- |

9.11.1.

Retrakčná sila brzdy Por = ... N

| 9.11.1.A. | Retrakčný tlak brzdy Por = ...N/cm2 |
| --- | --- |

9.11.1.A.

Retrakčný tlak brzdy Por = ...N/cm2

| 9.11.2. | Charakteristika brzdy ρr = ... m |
| --- | --- |

9.11.2.

Charakteristika brzdy ρr = ... m

| 9.11.2.A. | Charakteristika brzdy ρ′r = ...m |
| --- | --- |

9.11.2.A.

Charakteristika brzdy ρ′r = ...m

| 9.12. | Skúška podľa bodu 7.5 tejto prílohy (ak sa uplatňuje) (korigovaná tak, aby sa zohľadnil valivý odpor zodpovedajúci 0,01 · g · GBo) |
| --- | --- |

9.12.

Skúška podľa bodu 7.5 tejto prílohy (ak sa uplatňuje) (korigovaná tak, aby sa zohľadnil valivý odpor zodpovedajúci 0,01 · g · GBo)

| 9.12.1. | Skúška typu 0
  Skúšobná rýchlosť = ...km/h
  Brzdný pomer = ...%
  Ovládacia sila = ...N |
| --- | --- |

9.12.1.

Skúška typu 0

Skúšobná rýchlosť = ...km/h

Brzdný pomer = ...%

Ovládacia sila = ...N

| 9.12.2. | Skúška typu I
  Skúšobná rýchlosť = ...km/h
  Trvalý brzdný pomer = ... %
  Brzdný čas = ...minút
  Účinnosť s ohriatymi brzdami = ... %
  (vyjadrená ako percento výsledku uvedenej skúšky typu 0 v položke 9.12.1)
  Ovládacia sila = ...N |
| --- | --- |

9.12.2.

Skúška typu I

Skúšobná rýchlosť = ...km/h

Trvalý brzdný pomer = ... %

Brzdný čas = ...minút

Účinnosť s ohriatymi brzdami = ... %

(vyjadrená ako percento výsledku uvedenej skúšky typu 0 v položke 9.12.1)

Ovládacia sila = ...N

| 10. | Uvedená brzda spĺňa/nespĺňa (1) požiadavky bodov 3 a 6 skúšobných podmienok pre vozidlá vybavené nájazdovými brzdovými systémami.
  Brzda môže/nesmie (1) byť použitá pre nájazdový brzdový systém bez ochranného zariadenia proti preťaženiu.
  Dátum: ...
  Podpis: ... |
| --- | --- |

10.

Uvedená brzda spĺňa/nespĺňa (1) požiadavky bodov 3 a 6 skúšobných podmienok pre vozidlá vybavené nájazdovými brzdovými systémami.

Brzda môže/nesmie (1) byť použitá pre nájazdový brzdový systém bez ochranného zariadenia proti preťaženiu.

Dátum: ...

Podpis: ...

| 11. | Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s príslušnými ustanoveniami prílohy 12 k predpisu č. 13 naposledy zmenenému sériou zmien ...
  Technická služba (3) vykonávajúca skúšku
  Dátum: ...
  Podpis: ... |
| --- | --- |

11.

Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s príslušnými ustanoveniami prílohy 12 k predpisu č. 13 naposledy zmenenému sériou zmien ...

Technická služba (3) vykonávajúca skúšku

Dátum: ...

Podpis: ...

| 12. | Schvaľovací orgán (3)

  Dátum: ...
  Podpis: ... |
| --- | --- |

12.

Schvaľovací orgán (3)

Dátum: ...

Podpis: ...

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

(2)  Uviesť dĺžky použité na určenie ig alebo i′g.

(3)  Podpíšu rôzne osoby, aj keď sú technická služba a schvaľovací orgán rovnaké alebo prípadne sa s protokolom vydá samostatné povolenie schvaľovacieho orgánu.

DODATOK 4

Skúšobný protokol týkajúci sa kompatibility ovládacieho zariadenia nájazdového brzdenia, prevodu a bŕzd na prípojnom vozidle

| 1. | Ovládacie zariadenie ...
  opísané v pripojenom skúšobnom protokole (pozri dodatok 2 k tejto prílohe)
  Vybraný redukčný pomer:
  iHo
   (1) = ... (2) alebo ih
   (1) = ... (2)

  (musí byť v limitoch špecifikovaných v bodoch 8.1 alebo 8.2 dodatku 2 k tejto prílohe). |
| --- | --- |

1.

Ovládacie zariadenie ...

opísané v pripojenom skúšobnom protokole (pozri dodatok 2 k tejto prílohe)

Vybraný redukčný pomer:

iHo
   (1) = ... (2) alebo ih
   (1) = ... (2)

(musí byť v limitoch špecifikovaných v bodoch 8.1 alebo 8.2 dodatku 2 k tejto prílohe).

| 2. | Brzdy
  opísané v pripojenom skúšobnom protokole (pozri dodatok 3 k tejto prílohe) |
| --- | --- |

2.

Brzdy

opísané v pripojenom skúšobnom protokole (pozri dodatok 3 k tejto prílohe)

| 3. | Prevodové zariadenia na prípojnom vozidle |
| --- | --- |

3.

Prevodové zariadenia na prípojnom vozidle

| 3.1. | Krátky opis s diagramom zobrazujúcim princíp |
| --- | --- |

3.1.

Krátky opis s diagramom zobrazujúcim princíp

| 3.2. | Redukčný pomer a účinnosť zariadenia s mechanickým prevodom na prípojnom vozidle
  iH1
   (1) = ... (2)

  ηH1
   (1) = ... |
| --- | --- |

3.2.

Redukčný pomer a účinnosť zariadenia s mechanickým prevodom na prípojnom vozidle

iH1
   (1) = ... (2)

ηH1
   (1) = ...

| 4. | Prípojné vozidlo |
| --- | --- |

4.

Prípojné vozidlo

| 4.1. | Výrobca ... |
| --- | --- |

4.1.

Výrobca ...

| 4.2. | Značka ... |
| --- | --- |

4.2.

Značka ...

| 4.3. | Typ ... |
| --- | --- |

4.3.

Typ ...

| 4.4. | Typ ojového spojenia: prípojné vozidlo s nevýkyvným ojom/viacnápravové prípojné vozidlo s výkyvným ojom (1) |
| --- | --- |

4.4.

Typ ojového spojenia: prípojné vozidlo s nevýkyvným ojom/viacnápravové prípojné vozidlo s výkyvným ojom (1)

| 4.5. | Počet bŕzd n = ... |
| --- | --- |

4.5.

Počet bŕzd n = ...

| 4.6. | Technicky prípustná maximálna hmotnosť GA = ... kg |
| --- | --- |

4.6.

Technicky prípustná maximálna hmotnosť GA = ... kg

| 4.7. | Dynamický valivý polomer pneumatiky R = ...m |
| --- | --- |

4.7.

Dynamický valivý polomer pneumatiky R = ...m

| 4.8. | Prípustný ťah na spojovacie zariadenie
  D* = 0,10 g GA
   (1) = ... N
  alebo
  D* = 0,067 g GA
   (1) = ...N |
| --- | --- |

4.8.

Prípustný ťah na spojovacie zariadenie

D* = 0,10 g GA
   (1) = ... N

alebo

D* = 0,067 g GA
   (1) = ...N

| 4.9. | Požadovaná brzdná sila B* = 0,50 g GA = ... N |
| --- | --- |

4.9.

Požadovaná brzdná sila B* = 0,50 g GA = ... N

| 4.10. | Brzdná sila B = 0,49 g GA = ... N |
| --- | --- |

4.10.

Brzdná sila B = 0,49 g GA = ... N

| 5. | Kompatibilita – výsledky skúšky |
| --- | --- |

5.

Kompatibilita – výsledky skúšky

| 5.1. | Silový prah 100 · KA/(g · GA) = ...
  (musí byť medzi 2 a 4) |
| --- | --- |

5.1.

Silový prah 100 · KA/(g · GA) = ...

(musí byť medzi 2 a 4)

| 5.2. | Maximálna tlaková sila 100 · D1/(g · GA) = ...
  (nesmie presiahnuť 10 pre prípojné vozidlá s nevýkyvným ojom alebo 6,7 pre viacnápravové prípojné vozidlá s výkyvným ojom) |
| --- | --- |

5.2.

Maximálna tlaková sila 100 · D1/(g · GA) = ...

(nesmie presiahnuť 10 pre prípojné vozidlá s nevýkyvným ojom alebo 6,7 pre viacnápravové prípojné vozidlá s výkyvným ojom)

| 5.3. | Maximálna trakčná sila 100 · D2/(g · GA) = ...
  (musí byť medzi 10 a 50) |
| --- | --- |

5.3.

Maximálna trakčná sila 100 · D2/(g · GA) = ...

(musí byť medzi 10 a 50)

| 5.4. | Technicky prípustná maximálna hmotnosť pre nájazdové ovládacie zariadenie
  G′A = ... kg
  (nesmie byť menej ako GA) |
| --- | --- |

5.4.

Technicky prípustná maximálna hmotnosť pre nájazdové ovládacie zariadenie

G′A = ... kg

(nesmie byť menej ako GA)

| 5.5. | Technicky prípustná maximálna hmotnosť pre všetky brzdy prípojného vozidla
  GB = n · GBo = ...kg
  (nesmie byť menej ako GA) |
| --- | --- |

5.5.

Technicky prípustná maximálna hmotnosť pre všetky brzdy prípojného vozidla

GB = n · GBo = ...kg

(nesmie byť menej ako GA)

| 5.6. | Brzdný moment bŕzd
  n · M* /(B · R) = ...
  (nesmie byť menej ako 1,0) |
| --- | --- |

5.6.

Brzdný moment bŕzd

n · M* /(B · R) = ...

(nesmie byť menej ako 1,0)

| 5.6.1. | Ochranné zariadenie proti preťaženiu v zmysle bodu 3.6 tejto prílohy je/nie (1) je namontované na nájazdovom ovládacom zariadení/na brzdách (1) |
| --- | --- |

5.6.1.

Ochranné zariadenie proti preťaženiu v zmysle bodu 3.6 tejto prílohy je/nie (1) je namontované na nájazdovom ovládacom zariadení/na brzdách (1)

| 5.6.1.1. | keď ochranné zariadenie proti preťaženiu na nájazdovom ovládacom zariadení je mechanické (1)

  n · P* /(iH1 · ηH1 · P′max) = ...
  (nesmie byť menej ako 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.1.

keď ochranné zariadenie proti preťaženiu na nájazdovom ovládacom zariadení je mechanické (1)

n · P* /(iH1 · ηH1 · P′max) = ...

(nesmie byť menej ako 1,2)

| 5.6.1.2. | keď ochranné zariadenie proti preťaženiu na nájazdovom ovládacom zariadení je hydraulické (1)

  p* / p′max= ...
  (nesmie byť menej ako 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.2.

keď ochranné zariadenie proti preťaženiu na nájazdovom ovládacom zariadení je hydraulické (1)

p* / p′max= ...

(nesmie byť menej ako 1,2)

| 5.6.1.3. | keď ochranné zariadenie proti preťaženiu je na nájazdovom ovládacom zariadení:
  prahová sila Dop/D* = ...
  (nesmie byť menej ako 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.3.

keď ochranné zariadenie proti preťaženiu je na nájazdovom ovládacom zariadení:

prahová sila Dop/D* = ...

(nesmie byť menej ako 1,2)

| 5.6.1.4. | Ak ochranné zariadenie je namontované na brzde:
  prahový moment n · Mop/(B · R) = ...
  (nesmie byť menej ako 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.4.

Ak ochranné zariadenie je namontované na brzde:

prahový moment n · Mop/(B · R) = ...

(nesmie byť menej ako 1,2)

| 5.7. | Nájazdový brzdový systém so zariadením na mechanický prevod (1) |
| --- | --- |

5.7.

Nájazdový brzdový systém so zariadením na mechanický prevod (1)

| 5.7.1. | iH = iHo · iH1 = ... |
| --- | --- |

5.7.1.

iH = iHo · iH1 = ...

| 5.7.2. | ηH = ηHo · ηH1 = ... |
| --- | --- |

5.7.2.

ηH = ηHo · ηH1 = ...

| 5.7.3. | (nesmie byť viac ako iH) |
| --- | --- |

5.7.3.

Formula

(nesmie byť viac ako iH)

| 5.7.4. | (nesmie byť menej ako iH) |
| --- | --- |

5.7.4.

Formula

(nesmie byť menej ako iH)

| 5.7.5. | Pomer s'/iH = ...
  pri pohybe prípojného vozidla dozadu (nesmie byť viac ako sr) |
| --- | --- |

5.7.5.

Pomer s'/iH = ...

pri pohybe prípojného vozidla dozadu (nesmie byť viac ako sr)

| 5.7.6. | Brzdný moment pri pohybe prípojného vozidla dozadu vrátane valivého odporu
  0,08 · g · GA · R = ... Nm
  (nesmie byť viac ako n · Mr) |
| --- | --- |

5.7.6.

Brzdný moment pri pohybe prípojného vozidla dozadu vrátane valivého odporu

0,08 · g · GA · R = ... Nm

(nesmie byť viac ako n · Mr)

| 5.8. | Nájazdový brzdový systém so zariadením na hydraulický prevod (1) |
| --- | --- |

5.8.

Nájazdový brzdový systém so zariadením na hydraulický prevod (1)

| 5.8.1. | ih/FHZ = ... |
| --- | --- |

5.8.1.

ih/FHZ = ...

| 5.8.2. | (nesmie byť viac ako ih/FHZ) |
| --- | --- |

5.8.2.

Formula

(nesmie byť viac ako ih/FHZ)

| 5.8.3. | (nesmie byť menej ako ig/FHZ) |
| --- | --- |

5.8.3.

Formula

(nesmie byť menej ako ig/FHZ)

| 5.8.4. | s/ih = ...
  (nesmie byť viac ako zdvih aktivátora hlavného valca špecifikovaný v bode 8.2 dodatku 2 k tejto prílohe) |
| --- | --- |

5.8.4.

s/ih = ...

(nesmie byť viac ako zdvih aktivátora hlavného valca špecifikovaný v bode 8.2 dodatku 2 k tejto prílohe)

| 5.8.5. | Pomer s′/FHZ = ...
  pri pohybe prípojného vozidla dozadu (nesmie byť viac ako Vr) |
| --- | --- |

5.8.5.

Pomer s′/FHZ = ...

pri pohybe prípojného vozidla dozadu (nesmie byť viac ako Vr)

| 5.8.6. | Brzdný moment pri pohybe prípojného vozidla dozadu vrátane valivého odporu
  0,08 · g · GA · R = ... Nm
  (nesmie byť viac ako n · Mr) |
| --- | --- |

5.8.6.

Brzdný moment pri pohybe prípojného vozidla dozadu vrátane valivého odporu

0,08 · g · GA · R = ... Nm

(nesmie byť viac ako n · Mr)

| 6. | Opísaný nájazdový brzdový systém spĺňa/nespĺňa (1) požiadavky bodov 3 až 9 tejto prílohy.
  Podpis ... Dátum ... |
| --- | --- |

6.

Opísaný nájazdový brzdový systém spĺňa/nespĺňa (1) požiadavky bodov 3 až 9 tejto prílohy.

Podpis ... Dátum ...

| 7. | Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s príslušnými ustanoveniami prílohy 12 k predpisu č. 13 naposledy zmenenému sériou zmien ...
  Technická služba (3) vykonávajúca skúšku
  Podpis ... Dátum ... |
| --- | --- |

7.

Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s príslušnými ustanoveniami prílohy 12 k predpisu č. 13 naposledy zmenenému sériou zmien ...

Technická služba (3) vykonávajúca skúšku

Podpis ... Dátum ...

| 8. | Schvaľovací orgán (3)

  Podpis ... Dátum ... |
| --- | --- |

8.

Schvaľovací orgán (3)

Podpis ... Dátum ...

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

(2)  Uveďte dĺžky použité na určenie iHo, ih, iH1.

(3)  Podpíšu rôzne osoby, aj keď sú technická služba a schvaľovací orgán rovnaké alebo prípadne sa s protokolom vydá samostatné povolenie schvaľovacieho orgánu.

---

PRÍLOHA 13

SKÚŠOBNÉ POŽIADAVKY PRE VOZIDLÁ VYBAVENÉ PROTIBLOKOVACÍMI SYSTÉMAMI

1.   VŠEOBECNE

| 1.1. | V tejto prílohe sa vymedzuje účinnosť bŕzd pre cestné vozidlá vybavené protiblokovacími systémami. Okrem toho motorové vozidlá povolené na ťahanie prípojného vozidla a prípojné vozidlá vybavené brzdovými systémami so stlačeným vzduchom musia v zaťaženom stave spĺňať požiadavky na kompatibilitu stanovené v prílohe 10 k tomuto predpisu. Pre všetky stavy zaťaženia sa však pomerné brzdné spomalenie musí vyvinúť pri tlaku od 20 kPa do 100 kPa alebo pri ekvivalentnej digitálnej hodnote požiadavky na spojovacej hlavici ovládacieho(-ich) vedenia(-í). |
| --- | --- |

1.1.

V tejto prílohe sa vymedzuje účinnosť bŕzd pre cestné vozidlá vybavené protiblokovacími systémami. Okrem toho motorové vozidlá povolené na ťahanie prípojného vozidla a prípojné vozidlá vybavené brzdovými systémami so stlačeným vzduchom musia v zaťaženom stave spĺňať požiadavky na kompatibilitu stanovené v prílohe 10 k tomuto predpisu. Pre všetky stavy zaťaženia sa však pomerné brzdné spomalenie musí vyvinúť pri tlaku od 20 kPa do 100 kPa alebo pri ekvivalentnej digitálnej hodnote požiadavky na spojovacej hlavici ovládacieho(-ich) vedenia(-í).

| 1.2. | Protiblokovacie systémy známe v súčasnej dobe obsahujú snímač alebo snímače a modulátor alebo modulátory. Každé zariadenie rôznej konštrukcie, ktoré môže byť uvedené v budúcnosti alebo kde je protiblokovacia brzdová funkcia zabudovaná do iného systému, sa považuje za protiblokovací brzdový systém v zmysle tejto prílohy a prílohy 10 k tomuto predpisu, ak poskytuje účinnosť rovnú účinnosti predpísanej v tejto prílohe. |
| --- | --- |

1.2.

Protiblokovacie systémy známe v súčasnej dobe obsahujú snímač alebo snímače a modulátor alebo modulátory. Každé zariadenie rôznej konštrukcie, ktoré môže byť uvedené v budúcnosti alebo kde je protiblokovacia brzdová funkcia zabudovaná do iného systému, sa považuje za protiblokovací brzdový systém v zmysle tejto prílohy a prílohy 10 k tomuto predpisu, ak poskytuje účinnosť rovnú účinnosti predpísanej v tejto prílohe.

2.   VYMEDZENIE POJMOV

| 2.1. | „protiblokovací systém“ je časť prevádzkového brzdového systému, ktorá automaticky ovláda mieru sklzu v smere rotácie kolesa(-ies) na jednom alebo viacerých kolesách vozidla počas brzdenia; |
| --- | --- |

2.1.

„protiblokovací systém“ je časť prevádzkového brzdového systému, ktorá automaticky ovláda mieru sklzu v smere rotácie kolesa(-ies) na jednom alebo viacerých kolesách vozidla počas brzdenia;

| 2.2. | „snímač“ je komponent určený na identifikáciu stavov rotácie kolesa(-ies) alebo dynamických stavov vozidla a na ich ďalší prenos do ovládača; |
| --- | --- |

2.2.

„snímač“ je komponent určený na identifikáciu stavov rotácie kolesa(-ies) alebo dynamických stavov vozidla a na ich ďalší prenos do ovládača;

| 2.3. | „ovládač“ je komponent určený na vyhodnotenie údajov odovzdaných snímačom(-mi) a na prenos signálu na modulátor; |
| --- | --- |

2.3.

„ovládač“ je komponent určený na vyhodnotenie údajov odovzdaných snímačom(-mi) a na prenos signálu na modulátor;

| 2.4. | „modulátor“ je komponent určený na zmenu brzdnej(-ých) sily (síl) podľa signálu prijatého z ovládača; |
| --- | --- |

2.4.

„modulátor“ je komponent určený na zmenu brzdnej(-ých) sily (síl) podľa signálu prijatého z ovládača;

| 2.5. | „priamo ovládané koleso“ je koleso, ktorého brzdná sila je modulovaná podľa údajov poskytnutých aspoň jeho vlastným snímačom (1); |
| --- | --- |

2.5.

„priamo ovládané koleso“ je koleso, ktorého brzdná sila je modulovaná podľa údajov poskytnutých aspoň jeho vlastným snímačom (1);

| 2.6. | „nepriamo ovládané koleso“ je koleso, ktorého brzdná sila je modulovaná podľa údajov poskytnutých snímačom(-mi) iného(–ých) kolesa(-ies) (1) |
| --- | --- |

2.6.

„nepriamo ovládané koleso“ je koleso, ktorého brzdná sila je modulovaná podľa údajov poskytnutých snímačom(-mi) iného(–ých) kolesa(-ies) (1)

| 2.7. | „úplné cyklovanie“ znamená, že protiblokovací systém opakovane moduluje brzdnú silu s cieľom predísť zablokovaniu priamo ovládaných kolies. Použitie bŕzd len s jednou moduláciou počas zastavenia sa nepovažuje za použitie patriace do tohto vymedzenia.
  V prípade prípojných vozidiel s pneumatickými brzdovými systémami je úplne cyklovanie protiblokovacieho brzdového systému zabezpečené len vtedy, keď dostupný tlak na každom brzdovom aktivátore priamo ovládaného kolesa je väčší ako 100 kPa nad maximálnym tlakom cyklenia počas danej skúšky. Dostupný prívodný tlak nesmie byť vyšší ako 800 kPa. |
| --- | --- |

2.7.

„úplné cyklovanie“ znamená, že protiblokovací systém opakovane moduluje brzdnú silu s cieľom predísť zablokovaniu priamo ovládaných kolies. Použitie bŕzd len s jednou moduláciou počas zastavenia sa nepovažuje za použitie patriace do tohto vymedzenia.

V prípade prípojných vozidiel s pneumatickými brzdovými systémami je úplne cyklovanie protiblokovacieho brzdového systému zabezpečené len vtedy, keď dostupný tlak na každom brzdovom aktivátore priamo ovládaného kolesa je väčší ako 100 kPa nad maximálnym tlakom cyklenia počas danej skúšky. Dostupný prívodný tlak nesmie byť vyšší ako 800 kPa.

3.   TYPY PROTIBLOKOVACÍCH SYSTÉMOV

3.1.   Motorové vozidlo sa považuje za vozidlo vybavené protiblokovacím systémom v zmysle bodu 1 prílohy 10 k tomuto predpisu, ak je jeden z nasledujúcich systémov vybavený:

3.1.1.   Protiblokovací systém kategórie 1

Vozidlo vybavené protiblokovacím systémom kategórie 1 musí spĺňať všetky príslušné požiadavky tejto prílohy.

3.1.2.   Protiblokovací systém kategórie 2

Vozidlo vybavené protiblokovacím zariadením kategórie 2 musí spĺňať všetky príslušné požiadavky tejto prílohy s výnimkou požiadaviek uvedených v bode 5.3.5.

3.1.3.   Protiblokovací systém kategórie 3

Vozidlo vybavené protiblokovacím systémom kategórie 3 musí spĺňať všetky relevantné požiadavky tejto prílohy, s výnimkou požiadaviek uvedených v bodoch 5.3.4 a 5.3.5. Na takých vozidlách každá jednotlivá náprava (alebo viacnáprava), ktorá nemá aspoň jedno priamo ovládané koleso, musí spĺňať podmienky využitia adhézie a poradia blokovania kolies uvedené v prílohe 10 k tomuto predpisu, pokiaľ ide o pomerné brzdné spomalenie a zaťaženie. Tieto požiadavky sa môžu kontrolovať na povrchoch vozoviek s vysokou alebo nízkou adhéziou (maximálne okolo 0,8 a 0,3) modulovaním ovládacej sily prevádzkovej brzdy.

3.2.   Prípojné vozidlo sa považuje za vozidlo vybavené protiblokovacím systémom v zmysle bodu 1 prílohy 10 k tomuto predpisu, keď minimálne dve kolesá umiestnené na opačných stranách vozidla sú priamo ovládané protiblokovacím systémom a všetky ostatné kolesá sú týmto systémom ovládané buď priamo alebo nepriamo. V prípade kompletných prípojných vozidiel musia byť priamo ovládané minimálne dve kolesá na jednej prednej náprave a minimálne dve kolesá na jednej zadnej náprave, pričom každá z týchto náprav musí mať najmenej jeden nezávislý modulátor a všetky ostatné kolesá musia byť ovládané buď priamo alebo nepriamo. Okrem toho prípojné vozidlo vybavené protiblokovacím systémom musí spĺňať jednu z nasledujúcich podmienok:

3.2.1.   Protiblokovací systém kategórie A

Prípojné vozidlo vybavené protiblokovacím systémom kategórie A musí spĺňať všetky príslušné požiadavky tejto prílohy.

3.2.2.   Protiblokovací systém kategórie B

Prípojné vozidlo vybavené protiblokovacím systémom kategórie B musí spĺňať všetky príslušné požiadavky tejto prílohy s výnimkou bodu 6.3.2.

4.   VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY

| 4.1. | Každá elektrická porucha alebo anomália snímača, ktorá má vplyv na systém z hľadiska funkčných požiadaviek a požiadaviek na účinnosť uvedených v tejto prílohe vrátane porúch týkajúcich sa prívodu elektrického prúdu, vonkajšieho vedenia k ovládaču(-om), ovládača(-ov) (2) a modulátora(-ov) musí byť signalizovaná vodičovi špecifickým optickým výstražným signálom. Na tento účel sa použije žltý výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.2. |
| --- | --- |

4.1.

Každá elektrická porucha alebo anomália snímača, ktorá má vplyv na systém z hľadiska funkčných požiadaviek a požiadaviek na účinnosť uvedených v tejto prílohe vrátane porúch týkajúcich sa prívodu elektrického prúdu, vonkajšieho vedenia k ovládaču(-om), ovládača(-ov) (2) a modulátora(-ov) musí byť signalizovaná vodičovi špecifickým optickým výstražným signálom. Na tento účel sa použije žltý výstražný signál uvedený v bode 5.2.1.29.1.2.

| 4.1.1. | Anomálie snímača, ktoré nemožno zistiť v statickom stave, sa musia zistiť najneskôr, keď vozidlo dosiahne rýchlosť 10 km/h (3). Aby sa však predišlo chybnej indikácii poruchy v prípade, keď snímač neudáva rýchlosť, pretože sa koleso neotáča, môže sa overenie oneskoriť, no chyba sa musí zistiť najneskôr vtedy, keď vozidlo prekročí rýchlosť 15 km/h. |
| --- | --- |

4.1.1.

Anomálie snímača, ktoré nemožno zistiť v statickom stave, sa musia zistiť najneskôr, keď vozidlo dosiahne rýchlosť 10 km/h (3). Aby sa však predišlo chybnej indikácii poruchy v prípade, keď snímač neudáva rýchlosť, pretože sa koleso neotáča, môže sa overenie oneskoriť, no chyba sa musí zistiť najneskôr vtedy, keď vozidlo prekročí rýchlosť 15 km/h.

| 4.1.2. | Ak je protiblokovací brzdový systém napájaný pri stojacom vozidle, musí(-ia) elektricky ovládaný(-é) ventil(-y) pneumatického vzduchového modulátora vykonať aspoň jeden cyklus. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ak je protiblokovací brzdový systém napájaný pri stojacom vozidle, musí(-ia) elektricky ovládaný(-é) ventil(-y) pneumatického vzduchového modulátora vykonať aspoň jeden cyklus.

| 4.2. | Motorové vozidlá vybavené protiblokovacím systémom a povolené na ťahanie prípojného vozidla vybaveného takýmto systémom musia byť vybavené samostatným optickým výstražným signálom pre protiblokovací systém prípojného vozidla, ktorý spĺňa požiadavky bodu 4.1 tejto prílohy. Na tento účel sa musia použiť samostatné žlté výstražné signály uvedené v bode 5.2.1.29.2, ktoré sú aktivované prostredníctvom pinu 5 elektrického konektora podľa normy ISO 7638:1997 (4). |
| --- | --- |

4.2.

Motorové vozidlá vybavené protiblokovacím systémom a povolené na ťahanie prípojného vozidla vybaveného takýmto systémom musia byť vybavené samostatným optickým výstražným signálom pre protiblokovací systém prípojného vozidla, ktorý spĺňa požiadavky bodu 4.1 tejto prílohy. Na tento účel sa musia použiť samostatné žlté výstražné signály uvedené v bode 5.2.1.29.2, ktoré sú aktivované prostredníctvom pinu 5 elektrického konektora podľa normy ISO 7638:1997 (4).

| 4.3. | V prípade poruchy protiblokovacieho systému musí byť zvyšková účinnosť bŕzd taká, aká je predpísaná pre dané vozidlo v prípade poruchy časti prevodu prevádzkového brzdového systému (pozri bod 5.2.1.4 tohto predpisu). Táto požiadavka sa nepovažuje za odchýlku od požiadaviek týkajúcich sa sekundárneho brzdenia. V prípade prípojných vozidiel sa zvyšková účinnosť bŕzd v prípade poruchy protiblokovacieho systému podľa bodu 4.1 musí rovnať minimálne 80 % predpísanej účinnosti zaťaženia pre prevádzkový brzdový systém príslušného prípojného vozidla. |
| --- | --- |

4.3.

V prípade poruchy protiblokovacieho systému musí byť zvyšková účinnosť bŕzd taká, aká je predpísaná pre dané vozidlo v prípade poruchy časti prevodu prevádzkového brzdového systému (pozri bod 5.2.1.4 tohto predpisu). Táto požiadavka sa nepovažuje za odchýlku od požiadaviek týkajúcich sa sekundárneho brzdenia. V prípade prípojných vozidiel sa zvyšková účinnosť bŕzd v prípade poruchy protiblokovacieho systému podľa bodu 4.1 musí rovnať minimálne 80 % predpísanej účinnosti zaťaženia pre prevádzkový brzdový systém príslušného prípojného vozidla.

| 4.4. | Činnosť protiblokovacieho systému nesmie byť nepriaznivo ovplyvnená magnetickým alebo elektrickým poľom. To sa musí preukázať v súlade s predpisom č. 10 sériou zmien 02. |
| --- | --- |

4.4.

Činnosť protiblokovacieho systému nesmie byť nepriaznivo ovplyvnená magnetickým alebo elektrickým poľom. To sa musí preukázať v súlade s predpisom č. 10 sériou zmien 02.

| 4.5. | Nesmie byť poskytnuté manuálne zariadenie na odpojenie alebo zmenu spôsobu ovládania (5) protiblokovacieho systému s výnimkou terénnych motorových vozidiel kategórií N2 a N3 vymedzených v prílohe 7 ku Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3); Keď je zariadenie namontované do kategórie vozidiel N2 alebo N3, musia byť splnené nasledujúce podmienky:






  4.5.1. | motorové vozidlo s odpojeným protiblokovacím systémom alebo so spôsobom jeho ovládania zmeneným zariadením uvedeným v bode 4.5 musí spĺňať všetky príslušné požiadavky prílohy 10 k tomuto predpisu; |
| --- | --- | --- |

4.5.

Nesmie byť poskytnuté manuálne zariadenie na odpojenie alebo zmenu spôsobu ovládania (5) protiblokovacieho systému s výnimkou terénnych motorových vozidiel kategórií N2 a N3 vymedzených v prílohe 7 ku Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3); Keď je zariadenie namontované do kategórie vozidiel N2 alebo N3, musia byť splnené nasledujúce podmienky:

4.5.1.

motorové vozidlo s odpojeným protiblokovacím systémom alebo so spôsobom jeho ovládania zmeneným zariadením uvedeným v bode 4.5 musí spĺňať všetky príslušné požiadavky prílohy 10 k tomuto predpisu;

| 4.5.2. | optický výstražný signál musí informovať vodiča o tom, že protiblokovací systém bol vypnutý alebo bol zmenený spôsob jeho ovládania; na tento účel sa použije žltý výstražný signál o poruche v protiblokovacom systéme uvedený v bode 5.2.1.29.1.2.
  Výstražný signál môže byť nepretržite rozsvietený alebo blikajúci; |
| --- | --- |

4.5.2.

optický výstražný signál musí informovať vodiča o tom, že protiblokovací systém bol vypnutý alebo bol zmenený spôsob jeho ovládania; na tento účel sa použije žltý výstražný signál o poruche v protiblokovacom systéme uvedený v bode 5.2.1.29.1.2.

Výstražný signál môže byť nepretržite rozsvietený alebo blikajúci;

| 4.5.3. | protiblokovací brzdový systém sa musí automaticky zapnúť/prepnúť na nastavenie na prevádzku na vozovke, keď sa zapaľovacie (štartovacie) zariadenie nastaví znova do polohy „on“ (zapnuté); |
| --- | --- |

4.5.3.

protiblokovací brzdový systém sa musí automaticky zapnúť/prepnúť na nastavenie na prevádzku na vozovke, keď sa zapaľovacie (štartovacie) zariadenie nastaví znova do polohy „on“ (zapnuté);

| 4.5.4. | užívateľská príručka výrobcu vozidla by mala upozorniť vodiča na následky manuálneho odpojenia protiblokovacieho systému alebo na zmeny spôsobu jeho ovládania; |
| --- | --- |

4.5.4.

užívateľská príručka výrobcu vozidla by mala upozorniť vodiča na následky manuálneho odpojenia protiblokovacieho systému alebo na zmeny spôsobu jeho ovládania;

| 4.5.5. | zariadenie uvedené v bode 4.5 môže zároveň s ťažným vozidlom odpojiť/zmeniť spôsob ovládania protiblokovacieho systému prípojného vozidla. Samostatné zariadenie pre prípojné vozidlo nie je prípustné. |
| --- | --- |

4.5.5.

zariadenie uvedené v bode 4.5 môže zároveň s ťažným vozidlom odpojiť/zmeniť spôsob ovládania protiblokovacieho systému prípojného vozidla. Samostatné zariadenie pre prípojné vozidlo nie je prípustné.

| 4.6. | Vozidlá vybavené integrovaným odľahčovacím brzdovým systémom musia byť takisto vybavené protiblokovacím brzdovým systém pôsobiacim najmenej na ovládanú nápravu samotného odľahčovacieho prevádzkového systému a musia spĺňať príslušné požiadavky tejto prílohy. |
| --- | --- |

4.6.

Vozidlá vybavené integrovaným odľahčovacím brzdovým systémom musia byť takisto vybavené protiblokovacím brzdovým systém pôsobiacim najmenej na ovládanú nápravu samotného odľahčovacieho prevádzkového systému a musia spĺňať príslušné požiadavky tejto prílohy.

5.   OSOBITNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA MOTOROVÝCH VOZIDIEL

5.1.   Spotreba energie

Motorové vozidlá vybavené protiblokovacími systémami si musia zachovať svoju účinnosť pri dlhotrvajúcom pôsobení na ovládacie zariadenie prevádzkovej brzdy. Zhoda s touto požiadavkou sa overuje prostredníctvom týchto skúšok:

5.1.1.   Skúšobný postup

| 5.1.1.1. | Počiatočná hladina energie v zariadení(-iach) na akumulovanie energie musí byť hladina špecifikovaná výrobcom. Táto hladina musí byť najmenej taká, aby zabezpečovala účinnosť predpísanú pre prevádzkové brzdenie s naloženým vozidlom.
  Zariadenie(-ia) na akumulovanie energie pre pneumatické pomocné zariadenie musí(-ia) byť oddelené. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Počiatočná hladina energie v zariadení(-iach) na akumulovanie energie musí byť hladina špecifikovaná výrobcom. Táto hladina musí byť najmenej taká, aby zabezpečovala účinnosť predpísanú pre prevádzkové brzdenie s naloženým vozidlom.

Zariadenie(-ia) na akumulovanie energie pre pneumatické pomocné zariadenie musí(-ia) byť oddelené.

| 5.1.1.2. | Brzdí sa s počiatočnou rýchlosťou najmenej 50 km/h, na povrchu s koeficientom adhézie rovným alebo menším než 0,3 (6), s naloženým vozidlom, za čas t, počas ktorého je nutné brať do úvahy energiu spotrebovanú nepriamo ovládanými kolesami a všetky priamo ovládané kolesá musia počas tejto doby zostať ovládané protiblokovacím systémom. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Brzdí sa s počiatočnou rýchlosťou najmenej 50 km/h, na povrchu s koeficientom adhézie rovným alebo menším než 0,3 (6), s naloženým vozidlom, za čas t, počas ktorého je nutné brať do úvahy energiu spotrebovanú nepriamo ovládanými kolesami a všetky priamo ovládané kolesá musia počas tejto doby zostať ovládané protiblokovacím systémom.

| 5.1.1.3. | Potom sa zastaví motor vozidla alebo sa preruší prevod do zariadenia(-í) na akumulovanie energie. |
| --- | --- |

5.1.1.3.

Potom sa zastaví motor vozidla alebo sa preruší prevod do zariadenia(-í) na akumulovanie energie.

| 5.1.1.4. | So stojacim vozidlom sa ovládacím zariadením prevádzkového brzdenia potom vykonajú plné zdvihy štyrikrát za sebou. |
| --- | --- |

5.1.1.4.

So stojacim vozidlom sa ovládacím zariadením prevádzkového brzdenia potom vykonajú plné zdvihy štyrikrát za sebou.

| 5.1.1.5. | Pri piatom zdvihu ovládacieho zariadenia musí byť možné vozidlo zabrzdiť s účinnosťou minimálne takou, aká je predpísaná pre sekundárne brzdenie naloženého vozidla. |
| --- | --- |

5.1.1.5.

Pri piatom zdvihu ovládacieho zariadenia musí byť možné vozidlo zabrzdiť s účinnosťou minimálne takou, aká je predpísaná pre sekundárne brzdenie naloženého vozidla.

| 5.1.1.6. | Počas skúšok pre motorové vozidlo povolené na ťahanie prípojného vozidla vybaveného brzdovým systémom so stlačeným vzduchom sa prívodné vedenie zablokuje a zariadenie na akumulovanie energie s kapacitou 0,5 litra sa pripojí k pneumatickému ovládaciemu vedeniu, ak je namontované (v súlade s bodom 1.2.2.3 časti A prílohy 7 k tomuto predpisu). Pri piatom zabrzdení podľa bodu 5.1.1.5 nesmie byť úroveň energie privádzanej do pneumatického ovládacieho vedenia nižšia ako polovica úrovne dosiahnutej pri plnom zabrzdení začínajúc s počiatočnou úrovňou energie. |
| --- | --- |

5.1.1.6.

Počas skúšok pre motorové vozidlo povolené na ťahanie prípojného vozidla vybaveného brzdovým systémom so stlačeným vzduchom sa prívodné vedenie zablokuje a zariadenie na akumulovanie energie s kapacitou 0,5 litra sa pripojí k pneumatickému ovládaciemu vedeniu, ak je namontované (v súlade s bodom 1.2.2.3 časti A prílohy 7 k tomuto predpisu). Pri piatom zabrzdení podľa bodu 5.1.1.5 nesmie byť úroveň energie privádzanej do pneumatického ovládacieho vedenia nižšia ako polovica úrovne dosiahnutej pri plnom zabrzdení začínajúc s počiatočnou úrovňou energie.

5.1.2.   Dodatočné požiadavky

| 5.1.2.1. | Koeficient adhézie povrchu vozovky sa meria so skúšaným vozidlom metódou opísanou v bode 1.1 dodatku 2 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

Koeficient adhézie povrchu vozovky sa meria so skúšaným vozidlom metódou opísanou v bode 1.1 dodatku 2 k tejto prílohe.

| 5.1.2.2. | Brzdová skúška sa vykonáva s naloženým vozidlom s odpojeným motorom pri jeho voľnobehu. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Brzdová skúška sa vykonáva s naloženým vozidlom s odpojeným motorom pri jeho voľnobehu.

| 5.1.2.3. | Brzdný čas t sa určuje pomocou vzorca:



  (ale nie menej ako 15 sekúnd),
  kde čas t je vyjadrený v sekundách a vmax predstavuje maximálnu konštrukčnú rýchlosť vozidla v km/h s horným limitom 160 km/h. |
| --- | --- |

5.1.2.3.

Brzdný čas t sa určuje pomocou vzorca:

Formula

(ale nie menej ako 15 sekúnd),

kde čas t je vyjadrený v sekundách a vmax predstavuje maximálnu konštrukčnú rýchlosť vozidla v km/h s horným limitom 160 km/h.

| 5.1.2.4. | Ak nie je možné dosiahnuť čas t v jedinej fáze brzdenia, môže sa vykonať ďalšia fáza brzdenia až do maximálneho počtu štyri. |
| --- | --- |

5.1.2.4.

Ak nie je možné dosiahnuť čas t v jedinej fáze brzdenia, môže sa vykonať ďalšia fáza brzdenia až do maximálneho počtu štyri.

| 5.1.2.5. | Ak sa skúška vykonáva v niekoľkých fázach, nesmie sa medzi týmito fázami skúšky dopĺňať žiadna energia.
  Od druhej fázy sa môže zohľadňovať spotreba energie zodpovedajúca počiatočnému brzdeniu tým, že sa odčíta jedno zabrzdenie s plným zdvihom od štyroch zabrzdení s plným zdvihom predpísaných v bode 5.1.1.4 (a bodoch 5.1.1.5, 5.1.1.6 a 5.1.2.6) tejto prílohy pre každú z druhej, tretej a štvrtej fázy, ktoré sa použili v skúške predpísanej v bode 5.1.1. tejto prílohy, podľa potreby. |
| --- | --- |

5.1.2.5.

Ak sa skúška vykonáva v niekoľkých fázach, nesmie sa medzi týmito fázami skúšky dopĺňať žiadna energia.

Od druhej fázy sa môže zohľadňovať spotreba energie zodpovedajúca počiatočnému brzdeniu tým, že sa odčíta jedno zabrzdenie s plným zdvihom od štyroch zabrzdení s plným zdvihom predpísaných v bode 5.1.1.4 (a bodoch 5.1.1.5, 5.1.1.6 a 5.1.2.6) tejto prílohy pre každú z druhej, tretej a štvrtej fázy, ktoré sa použili v skúške predpísanej v bode 5.1.1. tejto prílohy, podľa potreby.

| 5.1.2.6. | Účinnosť predpísaná v bode 5.1.1.5 tejto prílohy sa považuje za dostatočnú, ak na konci štvrtého zabrzdenia so stojacim vozidlom hladina energie v zariadení(-iach) na akumulovanie energie je rovná alebo vyššia ako hladina vyžadovaná pre sekundárne brzdenie s naloženým vozidlom. |
| --- | --- |

5.1.2.6.

Účinnosť predpísaná v bode 5.1.1.5 tejto prílohy sa považuje za dostatočnú, ak na konci štvrtého zabrzdenia so stojacim vozidlom hladina energie v zariadení(-iach) na akumulovanie energie je rovná alebo vyššia ako hladina vyžadovaná pre sekundárne brzdenie s naloženým vozidlom.

5.2.   Využitie adhézie

| 5.2.1. | Využitie adhézie protiblokovacím brzdovým systémom berie do úvahy skutočný nárast brzdnej dráhy vzhľadom na jej teoretickú minimálnu hodnotu. Protiblokovací systém sa považuje za vyhovujúci, keď je splnená podmienka ε ≥ 0,75, kde ε vyjadruje využitie adhézie vymedzené v bode 1.2 dodatku 2 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

5.2.1.

Využitie adhézie protiblokovacím brzdovým systémom berie do úvahy skutočný nárast brzdnej dráhy vzhľadom na jej teoretickú minimálnu hodnotu. Protiblokovací systém sa považuje za vyhovujúci, keď je splnená podmienka ε ≥ 0,75, kde ε vyjadruje využitie adhézie vymedzené v bode 1.2 dodatku 2 k tejto prílohe.

| 5.2.2. | Využitie adhézie ε sa meria na povrchoch vozovky s koeficientom adhézie 0,3 alebo menej (6) a približne 0,8 (suchá vozovka) s počiatočnou rýchlosťou 50 km/h. Aby sa vylúčili účinky rozdielov teplôt medzi brzdami, odporúča sa, aby sa hodnota zAL určila pred určením hodnoty k. |
| --- | --- |

5.2.2.

Využitie adhézie ε sa meria na povrchoch vozovky s koeficientom adhézie 0,3 alebo menej (6) a približne 0,8 (suchá vozovka) s počiatočnou rýchlosťou 50 km/h. Aby sa vylúčili účinky rozdielov teplôt medzi brzdami, odporúča sa, aby sa hodnota zAL určila pred určením hodnoty k.

| 5.2.3. | Skúšobný postup na určenie koeficientu adhézie (k) a vzorec na výpočet využitia adhézie (ε) sú stanovené v dodatku 2 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

5.2.3.

Skúšobný postup na určenie koeficientu adhézie (k) a vzorec na výpočet využitia adhézie (ε) sú stanovené v dodatku 2 k tejto prílohe.

| 5.2.4. | Využitie adhézie protiblokovacím zariadením sa kontroluje na kompletných vozidlách vybavených protiblokovacími systémami kategórií 1 alebo 2. Vo vozidlách vybavených protiblokovacími systémami kategórie 3 musí(-ia) splniť túto požiadavku len náprava(-y) s minimálne jedným priamo ovládaným kolesom. |
| --- | --- |

5.2.4.

Využitie adhézie protiblokovacím zariadením sa kontroluje na kompletných vozidlách vybavených protiblokovacími systémami kategórií 1 alebo 2. Vo vozidlách vybavených protiblokovacími systémami kategórie 3 musí(-ia) splniť túto požiadavku len náprava(-y) s minimálne jedným priamo ovládaným kolesom.

| 5.2.5. | Podmienka ε ≥ 0,75 sa kontroluje s naloženým aj s nenaloženým vozidlom (7).
  Skúška s naloženým vozidlom na povrchu s vysokou adhéziou sa môže vynechať, ak sa s predpísanou silou pôsobiacou na ovládacie zariadenie nedosiahne plné cyklovanie protiblokovacieho systému.
  Pri skúške s nenaloženým vozidlom sa môže ovládacia sila zvýšiť až na 100 daN, ak sa nedosiahne cyklovanie s hodnotou tejto plnej sily (8). Ak 100 daN nestačí na to, aby sa dosiahol cyklus systému, táto skúška sa môže vynechať. Vo vzduchových brzdových systémoch sa na účely tejto skúšky nesmie tlak vzduchu zväčšiť nad hodnotu vypínacieho tlaku. |
| --- | --- |

5.2.5.

Podmienka ε ≥ 0,75 sa kontroluje s naloženým aj s nenaloženým vozidlom (7).

Skúška s naloženým vozidlom na povrchu s vysokou adhéziou sa môže vynechať, ak sa s predpísanou silou pôsobiacou na ovládacie zariadenie nedosiahne plné cyklovanie protiblokovacieho systému.

Pri skúške s nenaloženým vozidlom sa môže ovládacia sila zvýšiť až na 100 daN, ak sa nedosiahne cyklovanie s hodnotou tejto plnej sily (8). Ak 100 daN nestačí na to, aby sa dosiahol cyklus systému, táto skúška sa môže vynechať. Vo vzduchových brzdových systémoch sa na účely tejto skúšky nesmie tlak vzduchu zväčšiť nad hodnotu vypínacieho tlaku.

5.3.   Dodatočné kontroly

Nasledujúce dodatočné kontroly sa vykonávajú s odpojeným motorom s naloženým aj nenaloženým vozidlom:

| 5.3.1. | Kolesá priamo ovládané protiblokovacím systémom sa nesmú zablokovať, keď sa náhle pôsobí na ovládacie zariadenie plnou silou na povrchoch vozovky špecifikovaných v bode 5.2.2 tejto prílohy pri počiatočnej rýchlosti 40 km/h a pri vysokej počiatočnej rýchlosti uvedenej v nasledujúcej tabuľke (9)
   (10): | Kategória vozidla | Maximálna skúšobná rýchlosť |
| --- | --- | --- | --- |
| Povrch s vysokou adhéziou | Všetky kategórie okrem N2, N3 v naloženom stave | 0,8 vmax ≤ 120 km/h |
| N2, N3 v naloženom stave | 0,8 vmax ≤ 80 km/h |
| Povrch s nízkou adhéziou | N1 | 0,8 vmax ≤ 120 km/h |
| M2, M3, N2 okrem ťahačov návesov | 0,8 vmax ≤ 80 km/h |
| Ťahače návesov N3 a N2 | 0,8 vmax ≤ 70 km/h |

5.3.1.

Kolesá priamo ovládané protiblokovacím systémom sa nesmú zablokovať, keď sa náhle pôsobí na ovládacie zariadenie plnou silou na povrchoch vozovky špecifikovaných v bode 5.2.2 tejto prílohy pri počiatočnej rýchlosti 40 km/h a pri vysokej počiatočnej rýchlosti uvedenej v nasledujúcej tabuľke (9)
   (10):

Kategória vozidla

Maximálna skúšobná rýchlosť

Povrch s vysokou adhéziou

Všetky kategórie okrem N2, N3 v naloženom stave

0,8 vmax ≤ 120 km/h

N2, N3 v naloženom stave

0,8 vmax ≤ 80 km/h

Povrch s nízkou adhéziou

N1

0,8 vmax ≤ 120 km/h

M2, M3, N2 okrem ťahačov návesov

0,8 vmax ≤ 80 km/h

Ťahače návesov N3 a N2

0,8 vmax ≤ 70 km/h

| 5.3.2. | Keď náprava prechádza z povrchu s vysokou adhéziou (kH) na povrch s nízkou adhéziou (kL), pričom kH ≤ 0,5 a kH/kL ≥2 (11) s pôsobením plnej sily (8) na ovládacie zariadenie, priamo ovládané kolesá nesmú byť blokované. Rýchlosť vozidla a okamih zabrzdenia sa určí tak, aby sa pri protiblokovacom systéme plne cyklovanom na povrchu s vysokou adhéziou prechod z jedného povrchu na druhý vykonal pri vysokej a nízkej rýchlosti, za podmienok stanovených v bode 5.3.1 tejto prílohy (10). |
| --- | --- |

5.3.2.

Keď náprava prechádza z povrchu s vysokou adhéziou (kH) na povrch s nízkou adhéziou (kL), pričom kH ≤ 0,5 a kH/kL ≥2 (11) s pôsobením plnej sily (8) na ovládacie zariadenie, priamo ovládané kolesá nesmú byť blokované. Rýchlosť vozidla a okamih zabrzdenia sa určí tak, aby sa pri protiblokovacom systéme plne cyklovanom na povrchu s vysokou adhéziou prechod z jedného povrchu na druhý vykonal pri vysokej a nízkej rýchlosti, za podmienok stanovených v bode 5.3.1 tejto prílohy (10).

| 5.3.3. | Keď vozidlo prechádza z povrchu s nízkou adhéziou (kL) na povrch s vysokou adhéziou (kH), pričom kH > 0,5 and kH/kL > 2 (11) s pôsobením plnej sily na ovládacie zariadenie (8), spomalenie vozidla musí vzrásť na príslušne vysokú hodnotu za primeraný čas a vozidlo sa nesmie odchýliť od svojho pôvodného smeru. Rýchlosť vozidla v okamihu zabrzdenia sa určí tak, aby s úplným cyklovaním protiblokovacieho systému na povrchu s nízkou adhéziou nastal prechod z jedného povrchu na druhý pri rýchlosti približne 50 km/h. |
| --- | --- |

5.3.3.

Keď vozidlo prechádza z povrchu s nízkou adhéziou (kL) na povrch s vysokou adhéziou (kH), pričom kH > 0,5 and kH/kL > 2 (11) s pôsobením plnej sily na ovládacie zariadenie (8), spomalenie vozidla musí vzrásť na príslušne vysokú hodnotu za primeraný čas a vozidlo sa nesmie odchýliť od svojho pôvodného smeru. Rýchlosť vozidla v okamihu zabrzdenia sa určí tak, aby s úplným cyklovaním protiblokovacieho systému na povrchu s nízkou adhéziou nastal prechod z jedného povrchu na druhý pri rýchlosti približne 50 km/h.

| 5.3.4. | Vo vozidlách vybavených protiblokovacím systémom kategórie 1 alebo 2, ak sú ich kolesá na pravej a ľavej strane vozidla umiestnené na povrchoch s rozdielnymi koeficientmi adhézie (kH a kL), pričom kH ≥ 0,5 a kH/kL ≥ 2 (11), priamo regulované kolesá nesmú byť blokované pri náhlom pôsobení plnej sily (8) na ovládacie zariadenie pri rýchlosti 50 km/h. |
| --- | --- |

5.3.4.

Vo vozidlách vybavených protiblokovacím systémom kategórie 1 alebo 2, ak sú ich kolesá na pravej a ľavej strane vozidla umiestnené na povrchoch s rozdielnymi koeficientmi adhézie (kH a kL), pričom kH ≥ 0,5 a kH/kL ≥ 2 (11), priamo regulované kolesá nesmú byť blokované pri náhlom pôsobení plnej sily (8) na ovládacie zariadenie pri rýchlosti 50 km/h.

| 5.3.5. | Okrem toho musia naložené vozidlá vybavené protiblokovacími systémami kategórie 1 za podmienok stanovených v bode 5.3.4 tejto prílohy dosiahnuť pomerné brzdné spomalenie predpísané v dodatku 3 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

5.3.5.

Okrem toho musia naložené vozidlá vybavené protiblokovacími systémami kategórie 1 za podmienok stanovených v bode 5.3.4 tejto prílohy dosiahnuť pomerné brzdné spomalenie predpísané v dodatku 3 k tejto prílohe.

| 5.3.6. | Pri skúškach stanovených v bodoch 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3 a 5.3.4 a 5.3.5 tejto prílohy sú však prípustné krátke periódy blokovania kolies. Okrem toho blokovanie kolies je povolené pri rýchlosti vozidla nižšej ako 15 km/h; podobne blokovanie nepriamo ovládaných kolies je povolené pri akejkoľvek rýchlosti vozidla, ale nesmie sa pritom zhoršiť smerová stabilita a ovládateľnosť vozidla. |
| --- | --- |

5.3.6.

Pri skúškach stanovených v bodoch 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3 a 5.3.4 a 5.3.5 tejto prílohy sú však prípustné krátke periódy blokovania kolies. Okrem toho blokovanie kolies je povolené pri rýchlosti vozidla nižšej ako 15 km/h; podobne blokovanie nepriamo ovládaných kolies je povolené pri akejkoľvek rýchlosti vozidla, ale nesmie sa pritom zhoršiť smerová stabilita a ovládateľnosť vozidla.

| 5.3.7. | Počas skúšok uvedených v bodoch 5.3.4 a 5.3.5 tejto prílohy je povolená korekcia riadenia, pokiaľ uhlové natočenie volantu je maximálne 120 ° v prvých dvoch sekundách a celkovo nepresiahne 240 °. Okrem toho na začiatku týchto skúšok pozdĺžna stredná rovina vozidla musí prechádzať rozhraním medzi povrchmi s vysokou a nízkou adhéziou a počas týchto skúšok žiadna časť (vonkajších) pneumatík nesmie prekročiť toto rozhranie (7). |
| --- | --- |

5.3.7.

Počas skúšok uvedených v bodoch 5.3.4 a 5.3.5 tejto prílohy je povolená korekcia riadenia, pokiaľ uhlové natočenie volantu je maximálne 120 ° v prvých dvoch sekundách a celkovo nepresiahne 240 °. Okrem toho na začiatku týchto skúšok pozdĺžna stredná rovina vozidla musí prechádzať rozhraním medzi povrchmi s vysokou a nízkou adhéziou a počas týchto skúšok žiadna časť (vonkajších) pneumatík nesmie prekročiť toto rozhranie (7).

6.   OSOBITNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA PRÍPOJNÝCH VOZIDIEL

6.1.   Spotreba energie

Prípojné vozidlá vybavené protiblokovacími systémami musia byť skonštruované tak, aby aj po určitom čase brzdenia s plným zdvihom ovládacieho zariadenia prevádzkového brzdenia zostalo na vozidle dostatok energie na zastavenie vozidla v primeranej vzdialenosti.

| 6.1.1. | Zhoda s uvedenou podmienkou sa kontroluje postupom špecifikovaným ďalej s nenaloženým vozidlom na priamej a plochej ceste s povrchom, ktorý má vhodný koeficient adhézie (12), s brzdami nastavenými na čo najmenší zdvih a so snímacím ventilom proporcionálneho zaťaženia (ak je namontovaný) udržiavaným v priebehu skúšky v polohe „naložené“. |
| --- | --- |

6.1.1.

Zhoda s uvedenou podmienkou sa kontroluje postupom špecifikovaným ďalej s nenaloženým vozidlom na priamej a plochej ceste s povrchom, ktorý má vhodný koeficient adhézie (12), s brzdami nastavenými na čo najmenší zdvih a so snímacím ventilom proporcionálneho zaťaženia (ak je namontovaný) udržiavaným v priebehu skúšky v polohe „naložené“.

| 6.1.2. | V brzdových systémoch so stlačeným vzduchom musí počiatočná hladina energie zásobníka(-ov) prevodu energie zodpovedať tlaku 800 kPa v spojovacej hlavici prívodného vedenia prípojného vozidla. |
| --- | --- |

6.1.2.

V brzdových systémoch so stlačeným vzduchom musí počiatočná hladina energie zásobníka(-ov) prevodu energie zodpovedať tlaku 800 kPa v spojovacej hlavici prívodného vedenia prípojného vozidla.

| 6.1.3. | S počiatočnou rýchlosťou najmenej 30 km/h sa brzdy musia použiť s plným zdvihom pre čas t = 15 s, počas ktorého všetky kolesá musia zostať pod kontrolou protiblokovacieho systému. Počas tejto skúšky sa dodávka do zásobníka(-ov) prevodu energie preruší.
  Ak nie je možné dosiahnuť čas t = 15 s v jedinej fáze brzdenia, môžu sa vykonať ďalšie fázy brzdenia. Počas týchto fáz sa nesmie dopĺňať žiadna ďalšia energia do zásobníka(-ov) prevodu energie a začínajúc druhou fázou sa berie do úvahy dodatočná spotreba energie potrebná na naplnenie aktivátorov, napr. pri nasledujúcom skúšobnom postupe.
  Na začiatku prvej fázy musí tlak v zásobníku(-och) zodpovedať tlaku uvedenému v bode 6.1.2 tejto prílohy. Na začiatku nasledujúcej(-ich) fázy (fáz) nesmie byť po zabrzdení tlak v zásobníku(-och) menší ako tlak, ktorý bol v zásobníku(-och) na konci predchádzajúcej fázy.
  V nasledujúcej(-ich) fáze(-ach) sa berie do úvahy len čas od okamihu, v ktorom má tlak v zásobníku(-och) rovnakú hodnotu ako tlak na konci predchádzajúcej fázy. |
| --- | --- |

6.1.3.

S počiatočnou rýchlosťou najmenej 30 km/h sa brzdy musia použiť s plným zdvihom pre čas t = 15 s, počas ktorého všetky kolesá musia zostať pod kontrolou protiblokovacieho systému. Počas tejto skúšky sa dodávka do zásobníka(-ov) prevodu energie preruší.

Ak nie je možné dosiahnuť čas t = 15 s v jedinej fáze brzdenia, môžu sa vykonať ďalšie fázy brzdenia. Počas týchto fáz sa nesmie dopĺňať žiadna ďalšia energia do zásobníka(-ov) prevodu energie a začínajúc druhou fázou sa berie do úvahy dodatočná spotreba energie potrebná na naplnenie aktivátorov, napr. pri nasledujúcom skúšobnom postupe.

Na začiatku prvej fázy musí tlak v zásobníku(-och) zodpovedať tlaku uvedenému v bode 6.1.2 tejto prílohy. Na začiatku nasledujúcej(-ich) fázy (fáz) nesmie byť po zabrzdení tlak v zásobníku(-och) menší ako tlak, ktorý bol v zásobníku(-och) na konci predchádzajúcej fázy.

V nasledujúcej(-ich) fáze(-ach) sa berie do úvahy len čas od okamihu, v ktorom má tlak v zásobníku(-och) rovnakú hodnotu ako tlak na konci predchádzajúcej fázy.

| 6.1.4. | Na konci brzdenia so stojacim vozidlom sa na plný zdvih uvedie štyrikrát do činnosti ovládacie zariadenie prevádzkového brzdenia. Pri piatom zdvihu musí byť tlak v prevádzkovom okruhu dostatočný na vyvolanie celkovej brzdnej sily na obvode kolies minimálne 22,5 % sily zodpovedajúcej maximálnemu zaťaženiu kolies stojaceho vozidla a bez toho, aby spôsobil automatické aktivovanie ktoréhokoľvek brzdového systému, ktorý nie je ovládaný protiblokovacím brzdovým systémom. |
| --- | --- |

6.1.4.

Na konci brzdenia so stojacim vozidlom sa na plný zdvih uvedie štyrikrát do činnosti ovládacie zariadenie prevádzkového brzdenia. Pri piatom zdvihu musí byť tlak v prevádzkovom okruhu dostatočný na vyvolanie celkovej brzdnej sily na obvode kolies minimálne 22,5 % sily zodpovedajúcej maximálnemu zaťaženiu kolies stojaceho vozidla a bez toho, aby spôsobil automatické aktivovanie ktoréhokoľvek brzdového systému, ktorý nie je ovládaný protiblokovacím brzdovým systémom.

6.2.   Využitie adhézie

| 6.2.1. | Prípojné vozidlá vybavené protiblokovacím brzdovým systémom sa považujú za vyhovujúce, ak je splnená požiadavka ε ≥ 0,75, pričom ε vyjadruje využitie adhézie vymedzené v bode 2 dodatku 2 k tejto prílohe. Táto podmienka sa musí overiť s nenaloženým vozidlom na vodorovnej a priamej ceste s povrchom s dobrým koeficientom adhézie (12)
   (13). |
| --- | --- |

6.2.1.

Prípojné vozidlá vybavené protiblokovacím brzdovým systémom sa považujú za vyhovujúce, ak je splnená požiadavka ε ≥ 0,75, pričom ε vyjadruje využitie adhézie vymedzené v bode 2 dodatku 2 k tejto prílohe. Táto podmienka sa musí overiť s nenaloženým vozidlom na vodorovnej a priamej ceste s povrchom s dobrým koeficientom adhézie (12)
   (13).

| 6.2.2. | Aby sa vylúčili účinky rozdielov teplôt medzi brzdami, odporúča sa určiť hodnotu zRAL pred určením hodnoty kR. |
| --- | --- |

6.2.2.

Aby sa vylúčili účinky rozdielov teplôt medzi brzdami, odporúča sa určiť hodnotu zRAL pred určením hodnoty kR.

6.3.   Dodatočné kontroly

| 6.3.1. | Kolesá priamo ovládané protiblokovacím systémom sa nesmú zablokovať pri rýchlostiach nad 15 km/h, keď sa náhle použije s plným zdvihom (8) ovládanie ťažného vozidla. To sa musí skontrolovať za podmienok predpísaných v bode 6.2 tejto prílohy pri počiatočnej rýchlosti 40 km/h a 80 km/h. |
| --- | --- |

6.3.1.

Kolesá priamo ovládané protiblokovacím systémom sa nesmú zablokovať pri rýchlostiach nad 15 km/h, keď sa náhle použije s plným zdvihom (8) ovládanie ťažného vozidla. To sa musí skontrolovať za podmienok predpísaných v bode 6.2 tejto prílohy pri počiatočnej rýchlosti 40 km/h a 80 km/h.

| 6.3.2. | Ustanovenia tohto bodu sa vzťahujú len na prípojné vozidlá vybavené protiblokovacím systémom kategórie A. Keď sa pravé a ľavé koleso nachádza na povrchu, ktorý vyvoláva rôzne maximálne pomerné brzdné spomalenia (zRALH a zRALL), pričom

  and

  priamo ovládané kolesá sa nesmú zablokovať s náhlym použitím plnej sily (8) na ovládacie zariadenie pri rýchlosti 50 km/h. Pomer zRALH/zRALL môže byť zabezpečený postupom v bode 2 dodatku 2 k tejto prílohe alebo vypočítaním pomeru zRALH/zRALL. Za tejto podmienky musí nenaložené vozidlo spĺňať pomerné brzdné spomalenie predpísané v dodatku 3 k tejto prílohe (13). |
| --- | --- |

6.3.2.

Ustanovenia tohto bodu sa vzťahujú len na prípojné vozidlá vybavené protiblokovacím systémom kategórie A. Keď sa pravé a ľavé koleso nachádza na povrchu, ktorý vyvoláva rôzne maximálne pomerné brzdné spomalenia (zRALH a zRALL), pričom

Formula and Formula

priamo ovládané kolesá sa nesmú zablokovať s náhlym použitím plnej sily (8) na ovládacie zariadenie pri rýchlosti 50 km/h. Pomer zRALH/zRALL môže byť zabezpečený postupom v bode 2 dodatku 2 k tejto prílohe alebo vypočítaním pomeru zRALH/zRALL. Za tejto podmienky musí nenaložené vozidlo spĺňať pomerné brzdné spomalenie predpísané v dodatku 3 k tejto prílohe (13).

| 6.3.3. | Pri rýchlostiach vozidla ≥ 15 km/h sú povolené krátkodobé blokovania priamo ovládaných kolies. Pri rýchlostiach < 15 km/h sa však povoľuje akékoľvek blokovanie. Je dovolené blokovanie nepriamo ovládaných kolies pri akejkoľvek rýchlosti, ale vo všetkých prípadoch to nesmie mať vplyv na stabilitu. |
| --- | --- |

6.3.3.

Pri rýchlostiach vozidla ≥ 15 km/h sú povolené krátkodobé blokovania priamo ovládaných kolies. Pri rýchlostiach < 15 km/h sa však povoľuje akékoľvek blokovanie. Je dovolené blokovanie nepriamo ovládaných kolies pri akejkoľvek rýchlosti, ale vo všetkých prípadoch to nesmie mať vplyv na stabilitu.

---

(1)  Protiblokovacie systémy s s ovládaním hornej selekcie (typu select-high) sa považujú za zariadenia, ktoré zahŕňajú priamo aj nepriamo ovládané kolesá; v systémoch s ovládaním dolnej selekcie (typu select-low) sa považujú za priamo ovládané kolesá.

(2)  Výrobca poskytne technickej službe dokumentáciu týkajúcu sa ovládača(-ov), ktorá zodpovedá formátu stanovenému v prílohe 18.

(3)  Výstražný signál sa môže rozsvietiť, kým vozidlo stojí, za predpokladu, že signál zhasne pred tým, ako vozidlo dosiahne rýchlosť 10 km/h prípadne 15 km/h, ak nie je prítomná žiadna porucha.

(4)  Konektor podľa normy ISO 7638:1997 sa môže použiť podľa potreby pre 5 pinové alebo 7 pinové použitie.

(5)  Rozumie sa, že zariadenia meniace režim protiblokovacieho systému nepodliehajú bodu 4.5 tejto prílohy, ak sú pri zmenenom spôsobe ovládania splnené všetky požiadavky pre kategóriu protiblokovacích systémov, ktorými je vozidlo vybavené. V tomto prípade však musia byť splnené požiadavky bodov 4.5.2, 4.5.3 a 4.5.4 tejto prílohy.

(6)  Pokiaľ nebudú všeobecne dostupné skúšobné povrchy, môžu sa podľa uváženia technickej služby použiť pneumatiky na hranici opotrebovania a vyššie hodnoty až do 0,4. Musia sa zaznamenať skutočne dosiahnuté hodnoty, typ pneumatík a povrch.

(7)  Pokiaľ sa nevytvorí jednotný skúšobný postup, je možné skúšky vyžadované podľa tohto bodu opakovať pre vozidlá vybavené elektrickými regeneratívnymi brzdovými systémami, aby sa určil vplyv rôznych hodnôt rozdeľovania brzdných síl poskytovaných automatickými funkciami vo vozidle.

(8)  „Plná sila“ znamená maximálnu silu stanovenú v prílohe 4 k tomuto predpisu pre kategóriu vozidla; je možné použiť väčšiu silu, pokiaľ je potrebná na aktivovanie protiblokovacieho systému.

(9)  Ustanovenia tohto bodu sa uplatňujú od 13. marca 1992 (rozhodnutie pracovnej skupiny pre konštrukcie vozidiel, TRANS/SC.1/WP.29/341, para. 23).

(10)  Účelom týchto skúšok je skontrolovať, či sa kolesá nezasekávajú a či vozidlo zostáva stabilné. Nie je preto potrebné uskutočniť úplné zastavenie a zastaviť vozidlo na povrchu s nízkou adhéziou.

(11)  kH je koeficient povrchu s vysokou adhéziou.

kL je koeficient povrchu s nízkou adhéziou.

kH a kL sa merajú tak, ako je stanovené v dodatku 2 k tejto prílohe.

(12)  Ak je koeficient adhézie skúšobnej dráhy príliš vysoký tak, že bráni protiblokovaciemu brzdovému systému v plnom cyklovaní, skúška sa môže vykonať na povrchu s nižším koeficientom adhézie.

(13)  V prípade prípojných vozidiel vybavených zariadením snímajúcim zaťaženie bŕzd sa môže zvýšiť nastavený tlak tak, aby zabezpečil plné cyklovanie.

DODATOK 1

Tabuľka

Symboly a vymedzenia

| Symbol | Poznámky |
| --- | --- |
| E | rázvor |
| ER | vzdialenosť medzi návesovým čapom a stredom nápravy alebo náprav návesu (alebo vzdialenosť medzi okom oja a stredom nápravy alebo náprav prípojného vozidla so stredovou nápravou) |
| ε | adhézia využitá vozidlom: podiel maximálneho brzdného spomalenia s protiblokovacím brzdovým systémom v činnosti (zAL) a koeficientu adhézie (k) |
| εi | hodnota ε nameraná na náprave i (v prípade motorového vozidla s protiblokovacím systémom kategórie 3) |
| εH | hodnota ε na povrchu s vysokou adhéziou |
| εL | hodnota ε na povrchu s nízkou adhéziou |
| F | sila (N) |
| FbR | brzdná sila prípojného vozidla s odpojeným protiblokovacím systémom |
| FbRmax | maximálna hodnota FbR |
| FbRmaxi | hodnota FbRmax, ak je brzdená len náprava i prípojného vozidla |
| FbRAL | brzdná sila prípojného vozidla s odpojeným protiblokovacím systémom |
| FCnd | celková normálová reakcia povrchu vozovky na nebrzdené a nepoháňané nápravy jazdnej súpravy v statickom stave |
| FCd | celková normálová reakcia povrchu vozovky na nebrzdené a poháňané nápravy jazdnej súpravy v statickom stave |
| Fdyn | normálová reakcia povrchu vozovky so zapnutým protiblokovacím systémom v dynamickom stave |
| Fidyn | Fdyn na náprave i v motorových vozidlách alebo kompletných prípojných vozidlách |
| Fi | normálová reakcia povrchu vozovky na nápravu i v statickom stave |
| FM | celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na všetky kolesá motorového (ťažného) vozidla |
| FMnd
   (1) | celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na nebrzdené a nepoháňané nápravy motorového vozidla |
| FMd
   (1) | celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na nebrzdené a poháňané nápravy motorového vozidla |
| FR | celková normálová reakcia povrchu vozovky na všetky kolesá prípojného vozidla |
| FRdyn | celková normálová dynamická reakcia povrchu vozovky na nápravu(-y) návesu alebo prípojného vozidla so stredovou nápravou |
| FWM
   (1) | 0,01 FMnd + 0,015 FMd |
| G | gravitačné zrýchlenie (9,81 m/ s2) |
| H | výška ťažiska špecifikovaná výrobcom a odsúhlasená technickou službou vykonávajúcou schvaľovaciu skúšku |
| hD | výška oja (kĺbu, ktorým je pripojené oje k prípojnému vozidlu) |
| hK | výška spojenia točnice (návesového čapu) |
| hR | výška ťažiska prípojného vozidla |
| K | koeficient adhézie medzi pneumatikou a vozovkou |
| kf | faktor k jednej prednej nápravy |
| kH | hodnota k určená na povrchu s vysokou adhéziou |
| kI | hodnota k určená na náprave i pre vozidlo s protiblokovacím systémom kategórie 3 |
| kL | hodnota k určená na povrchu s nízkou adhéziou |
| klock | hodnota adhézie pre 100 %-ný sklz |
| kM | hodnota k motorového vozidla |
| kpeak | maximálna hodnota krivky „adhézie v závislosti od sklzu“ |
| kr | faktor k jednej zadnej nápravy |
| kR | faktor k prípojného vozidla |
| P | hmotnosť jednotlivého vozidla (kg) |
| R | pomer kpeak ku klock |
| t | časový interval (s) |
| tm | stredná hodnota t |
| tmin | minimálna hodnota t |
| z | pomerné brzdné spomalenie |
| zAL | pomerné brzdné spomalenie z vozidla s protiblokovacím systémom v činnosti |
| zC | pomerné brzdné spomalenie z jazdnej súpravy, keď je brzdené len prípojné vozidlo a protiblokovací systém je odpojený |
| zCAL | pomerné brzdné spomalenie z jazdnej súpravy, keď je brzdené len prípojné vozidlo a protiblokovací systém je odpojený |
| zCmax | maximálna hodnota zC |
| zCmaxi | maximálna hodnota zC, keď je brzdená len náprava i prípojného vozidla |
| zm | stredné brzdné spomalenie |
| zmax | maximálna hodnota z |
| zMALS | zAL motorového vozidla na povrchoch s rozdielnou adhéziou |
| zR | pomerné brzdné spomalenie z prípojného vozidla so zapnutým protiblokovacím systémom |
| zRAL | zAL prípojného vozidla dosiahnuté pri brzdení všetkými nápravami s nebrzdeným ťažným vozidlom s vypnutým motorom |
| zRALH | zRAL na povrchu s vysokým koeficientom adhézie |
| zRALL | zRAL na povrchu s nízkym koeficientom adhézie |
| zRALS | zRAL na povrchu s rozdielnou adhéziou |
| zRH | zR na povrchu s vysokým koeficientom adhézie |
| zRL | zR na povrchu s nízkym koeficientom adhézie |
| zRHmax | maximálna hodnota zRH |
| zRLmax | maximálna hodnota zRL |
| zRmax | maximálna hodnota zR |

Symbol

Poznámky

E

rázvor

ER

vzdialenosť medzi návesovým čapom a stredom nápravy alebo náprav návesu (alebo vzdialenosť medzi okom oja a stredom nápravy alebo náprav prípojného vozidla so stredovou nápravou)

ε

adhézia využitá vozidlom: podiel maximálneho brzdného spomalenia s protiblokovacím brzdovým systémom v činnosti (zAL) a koeficientu adhézie (k)

εi

hodnota ε nameraná na náprave i (v prípade motorového vozidla s protiblokovacím systémom kategórie 3)

εH

hodnota ε na povrchu s vysokou adhéziou

εL

hodnota ε na povrchu s nízkou adhéziou

F

sila (N)

FbR

brzdná sila prípojného vozidla s odpojeným protiblokovacím systémom

FbRmax

maximálna hodnota FbR

FbRmaxi

hodnota FbRmax, ak je brzdená len náprava i prípojného vozidla

FbRAL

brzdná sila prípojného vozidla s odpojeným protiblokovacím systémom

FCnd

celková normálová reakcia povrchu vozovky na nebrzdené a nepoháňané nápravy jazdnej súpravy v statickom stave

FCd

celková normálová reakcia povrchu vozovky na nebrzdené a poháňané nápravy jazdnej súpravy v statickom stave

Fdyn

normálová reakcia povrchu vozovky so zapnutým protiblokovacím systémom v dynamickom stave

Fidyn

Fdyn na náprave i v motorových vozidlách alebo kompletných prípojných vozidlách

Fi

normálová reakcia povrchu vozovky na nápravu i v statickom stave

FM

celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na všetky kolesá motorového (ťažného) vozidla

FMnd
   (1)

celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na nebrzdené a nepoháňané nápravy motorového vozidla

FMd
   (1)

celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na nebrzdené a poháňané nápravy motorového vozidla

FR

celková normálová reakcia povrchu vozovky na všetky kolesá prípojného vozidla

FRdyn

celková normálová dynamická reakcia povrchu vozovky na nápravu(-y) návesu alebo prípojného vozidla so stredovou nápravou

FWM
   (1)

0,01 FMnd + 0,015 FMd

G

gravitačné zrýchlenie (9,81 m/ s2)

H

výška ťažiska špecifikovaná výrobcom a odsúhlasená technickou službou vykonávajúcou schvaľovaciu skúšku

hD

výška oja (kĺbu, ktorým je pripojené oje k prípojnému vozidlu)

hK

výška spojenia točnice (návesového čapu)

hR

výška ťažiska prípojného vozidla

K

koeficient adhézie medzi pneumatikou a vozovkou

kf

faktor k jednej prednej nápravy

kH

hodnota k určená na povrchu s vysokou adhéziou

kI

hodnota k určená na náprave i pre vozidlo s protiblokovacím systémom kategórie 3

kL

hodnota k určená na povrchu s nízkou adhéziou

klock

hodnota adhézie pre 100 %-ný sklz

kM

hodnota k motorového vozidla

kpeak

maximálna hodnota krivky „adhézie v závislosti od sklzu“

kr

faktor k jednej zadnej nápravy

kR

faktor k prípojného vozidla

P

hmotnosť jednotlivého vozidla (kg)

R

pomer kpeak ku klock

t

časový interval (s)

tm

stredná hodnota t

tmin

minimálna hodnota t

z

pomerné brzdné spomalenie

zAL

pomerné brzdné spomalenie z vozidla s protiblokovacím systémom v činnosti

zC

pomerné brzdné spomalenie z jazdnej súpravy, keď je brzdené len prípojné vozidlo a protiblokovací systém je odpojený

zCAL

pomerné brzdné spomalenie z jazdnej súpravy, keď je brzdené len prípojné vozidlo a protiblokovací systém je odpojený

zCmax

maximálna hodnota zC

zCmaxi

maximálna hodnota zC, keď je brzdená len náprava i prípojného vozidla

zm

stredné brzdné spomalenie

zmax

maximálna hodnota z

zMALS

zAL motorového vozidla na povrchoch s rozdielnou adhéziou

zR

pomerné brzdné spomalenie z prípojného vozidla so zapnutým protiblokovacím systémom

zRAL

zAL prípojného vozidla dosiahnuté pri brzdení všetkými nápravami s nebrzdeným ťažným vozidlom s vypnutým motorom

zRALH

zRAL na povrchu s vysokým koeficientom adhézie

zRALL

zRAL na povrchu s nízkym koeficientom adhézie

zRALS

zRAL na povrchu s rozdielnou adhéziou

zRH

zR na povrchu s vysokým koeficientom adhézie

zRL

zR na povrchu s nízkym koeficientom adhézie

zRHmax

maximálna hodnota zRH

zRLmax

maximálna hodnota zRL

zRmax

maximálna hodnota zR

---

(1)  FMnd a FMd v prípade dvojnápravových motorových vozidiel: tieto symboly sa môžu zjednodušiť tak, aby zodpovedali symbolom Fi.

DODATOK 2

VYUŽITIE ADHÉZIE

1.   METÓDA MERANIA PRE MOTOROVÉ VOZIDLÁ

1.1.   Určenie koeficientu adhézie (k)

| 1.1.1. | Koeficient adhézie (k) sa určuje ako podiel maximálnych brzdných síl bez blokovania kolies a zodpovedajúceho dynamického zaťaženia brzdenej nápravy. |
| --- | --- |

1.1.1.

Koeficient adhézie (k) sa určuje ako podiel maximálnych brzdných síl bez blokovania kolies a zodpovedajúceho dynamického zaťaženia brzdenej nápravy.

| 1.1.2. | Skúšané vozidlo sa brzdí len jednou nápravou pri počiatočnej rýchlosti 50 km/h. Brzdné sily musia byť rozdelené na kolesá nápravy tak, aby sa dosiahla maximálna účinnosť. Protiblokovací systém musí byť odpojený alebo nečinný v rozsahu rýchlostí od 40 km/h do 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.2.

Skúšané vozidlo sa brzdí len jednou nápravou pri počiatočnej rýchlosti 50 km/h. Brzdné sily musia byť rozdelené na kolesá nápravy tak, aby sa dosiahla maximálna účinnosť. Protiblokovací systém musí byť odpojený alebo nečinný v rozsahu rýchlostí od 40 km/h do 20 km/h.

| 1.1.3. | Na stanovenie maximálneho pomerného brzdného spomalenia vozidla (zmax) sa vykoná určitý počet skúšok, pričom každá z nich sa vykoná vždy s vyšším tlakom ako je tlak v predchádzajúcej skúške. Počas každej skúšky sa udržiava konštantná vstupná sila a pomerné brzdné spomalenie sa stanoví vo vzťahu k času t potrebnému na zníženie rýchlosti zo 40 km/h na 20 km/h pomocou vzorca:
  zmax je maximálna hodnota z; t je v sekundách: |
| --- | --- |

1.1.3.

Na stanovenie maximálneho pomerného brzdného spomalenia vozidla (zmax) sa vykoná určitý počet skúšok, pričom každá z nich sa vykoná vždy s vyšším tlakom ako je tlak v predchádzajúcej skúške. Počas každej skúšky sa udržiava konštantná vstupná sila a pomerné brzdné spomalenie sa stanoví vo vzťahu k času t potrebnému na zníženie rýchlosti zo 40 km/h na 20 km/h pomocou vzorca:

zmax je maximálna hodnota z; t je v sekundách:

Formula

| 1.1.3.1. | Blokovanie kolies môže nastať pri rýchlosti nižšej ako 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.3.1.

Blokovanie kolies môže nastať pri rýchlosti nižšej ako 20 km/h.

| 1.1.3.2. | Začína sa s minimálnou nameranou hodnotou t označenou tmin, potom sa vyberú tri hodnoty t, ktoré sú medzi tmin a 1,05 tmin a vypočíta sa ich aritmetický priemer tm, potom sa vypočíta:



  Ak sa preukáže, že z praktických dôvodov nie je možné stanoviť tri uvedené hodnoty, môže sa použiť hodnota minimálneho času tmin. Stále však platia požiadavky bodu 1.3. |
| --- | --- |

1.1.3.2.

Začína sa s minimálnou nameranou hodnotou t označenou tmin, potom sa vyberú tri hodnoty t, ktoré sú medzi tmin a 1,05 tmin a vypočíta sa ich aritmetický priemer tm, potom sa vypočíta:

Formula

Ak sa preukáže, že z praktických dôvodov nie je možné stanoviť tri uvedené hodnoty, môže sa použiť hodnota minimálneho času tmin. Stále však platia požiadavky bodu 1.3.

| 1.1.4. | Brzdné sily sa vypočítajú z nameraného pomerného brzdného spomalenia a valivého odporu nebrzdenej(-ých) nápravy (náprav), ktorý je rovný 0,015 statického zaťaženia nápravy pre poháňanú nápravu a 0,010 statického zaťaženia nápravy pre nepoháňanú nápravu. |
| --- | --- |

1.1.4.

Brzdné sily sa vypočítajú z nameraného pomerného brzdného spomalenia a valivého odporu nebrzdenej(-ých) nápravy (náprav), ktorý je rovný 0,015 statického zaťaženia nápravy pre poháňanú nápravu a 0,010 statického zaťaženia nápravy pre nepoháňanú nápravu.

| 1.1.5. | Dynamické zaťaženie nápravy sa stanoví podľa vzorcov uvedených v prílohe 10 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

1.1.5.

Dynamické zaťaženie nápravy sa stanoví podľa vzorcov uvedených v prílohe 10 k tomuto predpisu.

| 1.1.6. | Hodnota k sa zaokrúhli na tri desatinné miesta. |
| --- | --- |

1.1.6.

Hodnota k sa zaokrúhli na tri desatinné miesta.

| 1.1.7. | Skúška sa potom opakuje s ďalšou(-ími) nápravou(-ami), ako je vymedzené v bodoch 1.1.1 až 1.1.6 (výnimky sú uvedené ďalej v bodoch 1.4 a 1.5). |
| --- | --- |

1.1.7.

Skúška sa potom opakuje s ďalšou(-ími) nápravou(-ami), ako je vymedzené v bodoch 1.1.1 až 1.1.6 (výnimky sú uvedené ďalej v bodoch 1.4 a 1.5).

| 1.1.8. | Napríklad v prípade dvojnápravového motorového vozidla s brzdenou prednou nápravou (1) sa koeficient adhézie (k) vypočíta: |
| --- | --- |

1.1.8.

Napríklad v prípade dvojnápravového motorového vozidla s brzdenou prednou nápravou (1) sa koeficient adhézie (k) vypočíta:

Formula

| 1.1.9. | Jeden koeficient sa stanoví pre prednú nápravu kf a jeden pre zadnú nápravu kr. |
| --- | --- |

1.1.9.

Jeden koeficient sa stanoví pre prednú nápravu kf a jeden pre zadnú nápravu kr.

1.2.   Stanovenie využitia adhézie (ε)

| 1.2.1. | Využitie adhézie (ε) je vymedzené ako podiel maximálneho pomerného brzdného spomalenia s protiblokovacím systémom v činnosti (zAL) a koeficientu adhézie (kM), t. j. |
| --- | --- |

1.2.1.

Využitie adhézie (ε) je vymedzené ako podiel maximálneho pomerného brzdného spomalenia s protiblokovacím systémom v činnosti (zAL) a koeficientu adhézie (kM), t. j.

Formula

| 1.2.2. | Z počiatočnej rýchlosti vozidla 55 km/h sa maximálne pomerné brzdné spomalenie meria pri plnom cyklovaní protiblokovacieho brzdového systému a vychádza z priemernej hodnoty troch skúšok ako v bode 1.1.3 tohto dodatku, pričom sa použije čas, ktorý uplynie pri spomalení zo 45 km/h na 15 km/h podľa tohto vzorca: |
| --- | --- |

1.2.2.

Z počiatočnej rýchlosti vozidla 55 km/h sa maximálne pomerné brzdné spomalenie meria pri plnom cyklovaní protiblokovacieho brzdového systému a vychádza z priemernej hodnoty troch skúšok ako v bode 1.1.3 tohto dodatku, pričom sa použije čas, ktorý uplynie pri spomalení zo 45 km/h na 15 km/h podľa tohto vzorca:

Formula

| 1.2.3. | Koeficient adhézie kM sa určí vážením dynamického zaťaženia nápravy:



  kde: |
| --- | --- |

1.2.3.

Koeficient adhézie kM sa určí vážením dynamického zaťaženia nápravy:

Formula

kde:

Formula

Formula

| 1.2.4. | Hodnota ε sa zaokrúhli na dve desatinné miesta. |
| --- | --- |

1.2.4.

Hodnota ε sa zaokrúhli na dve desatinné miesta.

| 1.2.5. | V prípade vozidla vybaveného protiblokovacím systémom kategórie 1 alebo 2 sa hodnota zAL stanoví vo vzťahu k celému vozidlu s protiblokovacím systémom v činnosti a využitie adhézie sa vypočíta podľa toho istého vzorca, ktorý je uvedený v bode 1.2.1 tohto dodatku. |
| --- | --- |

1.2.5.

V prípade vozidla vybaveného protiblokovacím systémom kategórie 1 alebo 2 sa hodnota zAL stanoví vo vzťahu k celému vozidlu s protiblokovacím systémom v činnosti a využitie adhézie sa vypočíta podľa toho istého vzorca, ktorý je uvedený v bode 1.2.1 tohto dodatku.

| 1.2.6. | Vo vozidlách vybavených protiblokovacím brzdovým systémom kategórie 3 sa hodnota zAL meria na každú nápravu, ktorá má aspoň jedno priamo ovládané koleso. Napríklad pre dvojnápravové vozidlo s protiblokovacím systémom pôsobiacim na zadnú nápravu (2) sa využitie adhézie (ε) vypočíta:



  Tento výpočet sa vykoná pre každú nápravu, ktorá má aspoň jedno priamo ovládané koleso. |
| --- | --- |

1.2.6.

Vo vozidlách vybavených protiblokovacím brzdovým systémom kategórie 3 sa hodnota zAL meria na každú nápravu, ktorá má aspoň jedno priamo ovládané koleso. Napríklad pre dvojnápravové vozidlo s protiblokovacím systémom pôsobiacim na zadnú nápravu (2) sa využitie adhézie (ε) vypočíta:

Formula

Tento výpočet sa vykoná pre každú nápravu, ktorá má aspoň jedno priamo ovládané koleso.

1.3.   Ak je ε > 1,00, merania koeficientov adhézie sa opakujú. Pripúšťa sa tolerancia 10 %.

1.4.   Pre motorové vozidlá vybavené troma nápravami sa na stanovenie koeficientu adhézie vozidla musí použiť len jednoduchá náprava, ktorá nie je súčasťou dvojnápravy (1).

1.5.   V prípade vozidiel kategórie N2 a N3 s rázvorom menším ako 3,80 m a s h/E > 0,25 sa nemusí stanoviť koeficient adhézie zadnej nápravy.

| 1.5.1. | Využitie adhézie (ε) je vymedzené ako podiel maximálneho pomerného brzdného spomalenia s protiblokovacím systémom v činnosti (zAL) a koeficientu adhézie (kf), t. j. |
| --- | --- |

1.5.1.

Využitie adhézie (ε) je vymedzené ako podiel maximálneho pomerného brzdného spomalenia s protiblokovacím systémom v činnosti (zAL) a koeficientu adhézie (kf), t. j.

Formula

2.   METÓDA MERANIA PRE PRÍPOJNÉ VOZIDLÁ

2.1.   Všeobecne

| 2.1.1. | Koeficient adhézie (k) sa určuje ako podiel maximálnych brzdných síl bez blokovania kolies a zodpovedajúceho dynamického zaťaženia brzdenej nápravy. |
| --- | --- |

2.1.1.

Koeficient adhézie (k) sa určuje ako podiel maximálnych brzdných síl bez blokovania kolies a zodpovedajúceho dynamického zaťaženia brzdenej nápravy.

| 2.1.2. | Skúšané vozidlo sa brzdí len jednou nápravou pri počiatočnej rýchlosti 50 km/h. Brzdné sily musia byť rozdelené na kolesá nápravy tak, aby sa dosiahla maximálna účinnosť. Protiblokovací systém musí byť vypnutý alebo nečinný v rozsahu rýchlostí od 40 km/h do 20 km/h. |
| --- | --- |

2.1.2.

Skúšané vozidlo sa brzdí len jednou nápravou pri počiatočnej rýchlosti 50 km/h. Brzdné sily musia byť rozdelené na kolesá nápravy tak, aby sa dosiahla maximálna účinnosť. Protiblokovací systém musí byť vypnutý alebo nečinný v rozsahu rýchlostí od 40 km/h do 20 km/h.

| 2.1.3. | Na stanovenie maximálneho pomerného brzdného spomalenia jazdnej súpravy (zCmax) brzdenej len prípojným vozidlom sa vykoná určitý počet skúšok, pričom každá z nich sa vykoná vždy s vyšším tlakom, ako je tlak v predchádzajúcej skúške. Počas každej skúšky sa udržiava konštantná vstupná sila a pomerné brzdné spomalenie sa stanoví vo vzťahu k času t potrebnému na zníženie rýchlosti zo 40 km/h na 20 km/h pomocou vzorca: |
| --- | --- |

2.1.3.

Na stanovenie maximálneho pomerného brzdného spomalenia jazdnej súpravy (zCmax) brzdenej len prípojným vozidlom sa vykoná určitý počet skúšok, pričom každá z nich sa vykoná vždy s vyšším tlakom, ako je tlak v predchádzajúcej skúške. Počas každej skúšky sa udržiava konštantná vstupná sila a pomerné brzdné spomalenie sa stanoví vo vzťahu k času t potrebnému na zníženie rýchlosti zo 40 km/h na 20 km/h pomocou vzorca:

Formula

| 2.1.3.1. | Blokovanie kolies môže nastať pri rýchlosti nižšej ako 20 km/h. |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Blokovanie kolies môže nastať pri rýchlosti nižšej ako 20 km/h.

| 2.1.3.2. | Začína sa s minimálnou nameranou hodnotou t označenou tmin, potom sa vyberú tri hodnoty t, ktoré sú medzi tmin a 1,05 tmin a vypočíta sa ich aritmetický priemer tm, potom sa vypočíta



  Ak sa preukáže, že z praktických dôvodov nie je možné stanoviť tri uvedené hodnoty, môže sa použiť hodnota minimálneho času tmin. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Začína sa s minimálnou nameranou hodnotou t označenou tmin, potom sa vyberú tri hodnoty t, ktoré sú medzi tmin a 1,05 tmin a vypočíta sa ich aritmetický priemer tm, potom sa vypočíta

Formula

Ak sa preukáže, že z praktických dôvodov nie je možné stanoviť tri uvedené hodnoty, môže sa použiť hodnota minimálneho času tmin.

| 2.1.4. | Využitie adhézie (ε) sa vypočíta pomocou vzorca:



  Hodnota sa musí stanoviť podľa bodu 2.2.3 tohto dodatku pre kompletné prípojné vozidlá alebo podľa bodu 2.3.1 tohto dodatku pre návesy. |
| --- | --- |

2.1.4.

Využitie adhézie (ε) sa vypočíta pomocou vzorca:

Formula

Hodnota sa musí stanoviť podľa bodu 2.2.3 tohto dodatku pre kompletné prípojné vozidlá alebo podľa bodu 2.3.1 tohto dodatku pre návesy.

| 2.1.5. | Ak je ε > 1,00, merania koeficientov adhézie sa opakujú. Pripúšťa sa tolerancia 10 %. |
| --- | --- |

2.1.5.

Ak je ε > 1,00, merania koeficientov adhézie sa opakujú. Pripúšťa sa tolerancia 10 %.

| 2.1.6. | Maximálne pomerné brzdné spomalenie (zRAL) sa meria s plným cyklovaním protiblokovacieho systému a nebrzdeného ťažného vozidla na základe priemernej hodnoty troch skúšok podľa bodu 2.1.3 tohto dodatku. |
| --- | --- |

2.1.6.

Maximálne pomerné brzdné spomalenie (zRAL) sa meria s plným cyklovaním protiblokovacieho systému a nebrzdeného ťažného vozidla na základe priemernej hodnoty troch skúšok podľa bodu 2.1.3 tohto dodatku.

2.2.   Kompletné prípojné vozidlá

| 2.2.1. | Hodnota k sa meria (s odpojeným alebo nečinným protiblokovacím systémom pri rýchlostiach od 40 km/h do 20 km/h) pre prednú a zadnú nápravu.
  Pre jednu prednú nápravu i:









  Pre jednu zadnú nápravu i: |
| --- | --- |

2.2.1.

Hodnota k sa meria (s odpojeným alebo nečinným protiblokovacím systémom pri rýchlostiach od 40 km/h do 20 km/h) pre prednú a zadnú nápravu.

Pre jednu prednú nápravu i:

Formula

Formula

Formula

Pre jednu zadnú nápravu i:

Formula

Formula

Formula

| 2.2.2. | Hodnoty kf a kr sa zaokrúhlia na tri desatinné miesta. |
| --- | --- |

2.2.2.

Hodnoty kf a kr sa zaokrúhlia na tri desatinné miesta.

| 2.2.3. | Koeficient adhézie kR sa určí proporcionálne podľa dynamických zaťažení nápravy. |
| --- | --- |

2.2.3.

Koeficient adhézie kR sa určí proporcionálne podľa dynamických zaťažení nápravy.

Formula

| 2.2.4. | Meranie hodnoty zRAL (s protiblokovacím systémom v činnosti)



  zRAL sa stanovuje na povrchu s vysokým koeficientom adhézie a pre vozidlá s protiblokovacím systémom kategórie A aj na povrchu s nízkym koeficientom adhézie. |
| --- | --- |

2.2.4.

Meranie hodnoty zRAL (s protiblokovacím systémom v činnosti)

Formula

zRAL sa stanovuje na povrchu s vysokým koeficientom adhézie a pre vozidlá s protiblokovacím systémom kategórie A aj na povrchu s nízkym koeficientom adhézie.

2.3.   Návesy a prípojné vozidlá so stredovou nápravou

| 2.3.1. | Hodnota k sa meria (s odpojeným alebo nečinným protiblokovacím brzdovým systémom pri rýchlostiach od 40 km/h do 20 km/h) s kolesami namontovanými len na jednej náprave, kolesá ďalšej(-ích) nápravy (náprav) sú odmontované. |
| --- | --- |

2.3.1.

Hodnota k sa meria (s odpojeným alebo nečinným protiblokovacím brzdovým systémom pri rýchlostiach od 40 km/h do 20 km/h) s kolesami namontovanými len na jednej náprave, kolesá ďalšej(-ích) nápravy (náprav) sú odmontované.

Formula

Formula

Formula

| 2.3.2. | Hodnota zRAL sa meria (s protiblokovacím systémom v činnosti) so všetkými kolesami namontovanými na vozidle.









  zRAL sa stanovuje na povrchu s vysokým koeficientom adhézie a pre vozidlá s protiblokovacím systémom kategórie A aj na povrchu s nízkym koeficientom adhézie. |
| --- | --- |

2.3.2.

Hodnota zRAL sa meria (s protiblokovacím systémom v činnosti) so všetkými kolesami namontovanými na vozidle.

Formula

Formula

Formula

zRAL sa stanovuje na povrchu s vysokým koeficientom adhézie a pre vozidlá s protiblokovacím systémom kategórie A aj na povrchu s nízkym koeficientom adhézie.

---

(1)  Pokiaľ nie je dohodnutý jednotný postup skúšky, skúšanie vozidiel s viac ako troma nápravami a špeciálnych vozidiel sa musí prekonzultovať s technickou službou.

DODATOK 3

ÚČINNOSŤ NA POVRCHOCH S ROZDIELNOU ADHÉZIOU

1.   MOTOROVÉ VOZIDLÁ

| 1.1. | Predpísané pomerné brzdné spomalenie uvedené v bode 5.3.5 tejto prílohy sa môže vypočítať s nameraným koeficientom adhézie oboch povrchov, na ktorých sa vykonáva skúška. Tieto dva povrchy musia spĺňať podmienky predpísané v bode 5.3.4 tejto prílohy. |
| --- | --- |

1.1.

Predpísané pomerné brzdné spomalenie uvedené v bode 5.3.5 tejto prílohy sa môže vypočítať s nameraným koeficientom adhézie oboch povrchov, na ktorých sa vykonáva skúška. Tieto dva povrchy musia spĺňať podmienky predpísané v bode 5.3.4 tejto prílohy.

| 1.2. | Koeficienty adhézie (kH a kL) povrchov s vysokou a nízkou adhéziou sa určia podľa ustanovení bodu 1.1 dodatku 2 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

1.2.

Koeficienty adhézie (kH a kL) povrchov s vysokou a nízkou adhéziou sa určia podľa ustanovení bodu 1.1 dodatku 2 k tejto prílohe.

| 1.3. | Pomerné brzdné spomalenie (zMALS) pre naložené motorové vozidlá je:

  and zMALS ≥ kL |
| --- | --- |

1.3.

Pomerné brzdné spomalenie (zMALS) pre naložené motorové vozidlá je:

Formula and zMALS ≥ kL

2.   PRÍPOJNÉ VOZIDLÁ

| 2.1. | Pomerné brzdné spomalenie uvedené v bode 6.3.2 tejto prílohy sa môže vypočítať z nameraných pomerných brzdných spomalení zRALH a zRALL na oboch povrchoch, na ktorých sa vykonávajú skúšky s protiblokovacím brzdovým systémom v činnosti. Tieto dva povrchy musia spĺňať podmienky predpísané v bode 6.3.2 tejto prílohy. |
| --- | --- |

2.1.

Pomerné brzdné spomalenie uvedené v bode 6.3.2 tejto prílohy sa môže vypočítať z nameraných pomerných brzdných spomalení zRALH a zRALL na oboch povrchoch, na ktorých sa vykonávajú skúšky s protiblokovacím brzdovým systémom v činnosti. Tieto dva povrchy musia spĺňať podmienky predpísané v bode 6.3.2 tejto prílohy.

| 2.2. | Pomerné brzdné spomalenie zRALS je:



  a



  ak εH > 0,95, použije sa εH = 0,95. |
| --- | --- |

2.2.

Pomerné brzdné spomalenie zRALS je:

Formula

a

Formula

ak εH > 0,95, použije sa εH = 0,95.

DODATOK 4

METÓDA VÝBERU POVRCHOV S NÍZKOU ADHÉZIOU

| 1. | Technická služba musí mať k dispozícii údaje o koeficiente adhézie vybraného povrchu podľa bodu 5.1.1.2 tejto prílohy. |
| --- | --- |

1.

Technická služba musí mať k dispozícii údaje o koeficiente adhézie vybraného povrchu podľa bodu 5.1.1.2 tejto prílohy.

| 1.1. | Tieto údaje musia obsahovať krivku koeficientu adhézie v závislosti od sklzu (od 0 do 100 % sklzu) pre rýchlosť približne 40 km/h (1). |
| --- | --- |

1.1.

Tieto údaje musia obsahovať krivku koeficientu adhézie v závislosti od sklzu (od 0 do 100 % sklzu) pre rýchlosť približne 40 km/h (1).

| 1.1.1. | Maximálna hodnota krivky je kpeak a hodnota pri 100 % sklze je klock. |
| --- | --- |

1.1.1.

Maximálna hodnota krivky je kpeak a hodnota pri 100 % sklze je klock.

| 1.1.2. | Pomer R sa určí ako pomer kpeak a klock. |
| --- | --- |

1.1.2.

Pomer R sa určí ako pomer kpeak a klock.

Formula

| 1.1.3. | Hodnota R sa zaokrúhli na jedno desatinné miesto. |
| --- | --- |

1.1.3.

Hodnota R sa zaokrúhli na jedno desatinné miesto.

| 1.1.4. | Použitý povrch musí mať pomer R od 1,0 do 2,0 (2). |
| --- | --- |

1.1.4.

Použitý povrch musí mať pomer R od 1,0 do 2,0 (2).

| 2. | Pred skúškami sa musí technická služba ubezpečiť, že vybraný povrch spĺňa stanovené požiadavky a že má k dispozícii nasledujúce informácie:






  a) | skúšobná metóda na stanovenie R; |
| --- | --- | --- |

2.

Pred skúškami sa musí technická služba ubezpečiť, že vybraný povrch spĺňa stanovené požiadavky a že má k dispozícii nasledujúce informácie:

a)

skúšobná metóda na stanovenie R;

| b) | typ vozidla (motorové vozidlo, prípojné vozidlo ...); |
| --- | --- |

b)

typ vozidla (motorové vozidlo, prípojné vozidlo ...);

| c) | zaťaženie náprav a pneumatiky (musia sa skúšať rôzne zaťaženia náprav a s rôzne pneumatiky a výsledky sa musia predložiť technickej službe, ktorá rozhodne, či sú reprezentatívne pre skúšané vozidlo). |
| --- | --- |

c)

zaťaženie náprav a pneumatiky (musia sa skúšať rôzne zaťaženia náprav a s rôzne pneumatiky a výsledky sa musia predložiť technickej službe, ktorá rozhodne, či sú reprezentatívne pre skúšané vozidlo).

| 2.1. | Hodnota R sa musí uviesť v skúšobnom protokole.
  Kalibrácia povrchu sa musí vykonať najmenej raz za rok s reprezentatívnym vozidlom, aby sa overila stabilita hodnoty R. |
| --- | --- |

2.1.

Hodnota R sa musí uviesť v skúšobnom protokole.

Kalibrácia povrchu sa musí vykonať najmenej raz za rok s reprezentatívnym vozidlom, aby sa overila stabilita hodnoty R.

---

(1)  Pokiaľ sa nevytvorí jednotný skúšobný postup na stanovenie krivky adhézie pre vozidlá s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 3,5 tony, môže sa použiť krivka zistená pre osobné automobily. V tomto prípade sa pre takéto vozidlá stanoví pomer kpeak ku klock s použitím hodnoty kpeak vymedzenej v dodatku 2 k tejto prílohe. So súhlasom technickej služby sa môže koeficient adhézie uvedený v tomto bode stanoviť iným spôsobom za predpokladu, že je možné preukázať ekvivalentnosť hodnôt kpeak a klock.

(2)  Pokiaľ nebudú všeobecne dostupné takéto skúšobné povrchy, je možné akceptovať pomer R až do hodnoty 2,5 za predpokladu, že s tým bude súhlasiť technická služba.

---

PRÍLOHA 14

Skúšobné podmienky pre prípojné vozidlá s elektrickými brzdovými systémami

1.   VŠEOBECNE

| 1.1. | Na účely nasledujúcich ustanovení sú elektrické brzdové systémy prevádzkovými brzdovými systémami skladajúcimi sa z ovládacieho zariadenia, elektromechanického prevodu a trecích bŕzd. Elektrické ovládacie zariadenie regulujúce napätie pre prípojné vozidlo musí byť umiestnené na prípojnom vozidle. |
| --- | --- |

1.1.

Na účely nasledujúcich ustanovení sú elektrické brzdové systémy prevádzkovými brzdovými systémami skladajúcimi sa z ovládacieho zariadenia, elektromechanického prevodu a trecích bŕzd. Elektrické ovládacie zariadenie regulujúce napätie pre prípojné vozidlo musí byť umiestnené na prípojnom vozidle.

| 1.2. | Elektrická energia vyžadovaná pre elektrický brzdový systém sa prípojnému vozidlu dodáva z ťažného vozidla. |
| --- | --- |

1.2.

Elektrická energia vyžadovaná pre elektrický brzdový systém sa prípojnému vozidlu dodáva z ťažného vozidla.

| 1.3. | Elektrický brzdový systém sa aktivuje činnosťou prevádzkového brzdového systému motorového vozidla. |
| --- | --- |

1.3.

Elektrický brzdový systém sa aktivuje činnosťou prevádzkového brzdového systému motorového vozidla.

| 1.4. | Menovité napätie je 12 V. |
| --- | --- |

1.4.

Menovité napätie je 12 V.

| 1.5. | Maximálna spotreba prúdu nesmie presiahnuť 15 A. |
| --- | --- |

1.5.

Maximálna spotreba prúdu nesmie presiahnuť 15 A.

| 1.6. | Elektrické spojenie elektrického brzdového systému s ťažným vozidlom je zabezpečené špeciálnym spojom so zástrčkou a zásuvkou podľa... (1), pričom zástrčka nesmie byť kompatibilná so zásuvkami osvetľovacieho vybavenia vozidla. Zástrčka s káblom musí byť umiestnená na prípojnom vozidle. |
| --- | --- |

1.6.

Elektrické spojenie elektrického brzdového systému s ťažným vozidlom je zabezpečené špeciálnym spojom so zástrčkou a zásuvkou podľa... (1), pričom zástrčka nesmie byť kompatibilná so zásuvkami osvetľovacieho vybavenia vozidla. Zástrčka s káblom musí byť umiestnená na prípojnom vozidle.

2.   PODMIENKY TÝKAJÚCE SA PRÍPOJNÝCH VOZIDIEL

| 2.1. | Ak je na prípojnom vozidle batéria napájaná zo zdroja na motorovom vozidle, musí byť pri prevádzkovom brzdení prípojného vozidla napájanie prerušené. |
| --- | --- |

2.1.

Ak je na prípojnom vozidle batéria napájaná zo zdroja na motorovom vozidle, musí byť pri prevádzkovom brzdení prípojného vozidla napájanie prerušené.

| 2.2. | V prípade prípojných vozidiel, ktorých hmotnosť v nenaloženom stave je nižšia ako 75 % ich maximálnej hmotnosti, musí byť brzdná sila automaticky regulovaná v závislosti od zaťaženia prípojného vozidla. |
| --- | --- |

2.2.

V prípade prípojných vozidiel, ktorých hmotnosť v nenaloženom stave je nižšia ako 75 % ich maximálnej hmotnosti, musí byť brzdná sila automaticky regulovaná v závislosti od zaťaženia prípojného vozidla.

| 2.3. | Elektrické brzdové systémy musia byť také, aby sa aj v prípade poklesu napätia v prívodnom vedení na hodnotu 7 V udržala účinnosť bŕzd rovnajúca sa 20 % (súčtu) maximálnych zaťažení nápravy (náprav) v statickom stave. |
| --- | --- |

2.3.

Elektrické brzdové systémy musia byť také, aby sa aj v prípade poklesu napätia v prívodnom vedení na hodnotu 7 V udržala účinnosť bŕzd rovnajúca sa 20 % (súčtu) maximálnych zaťažení nápravy (náprav) v statickom stave.

| 2.4. | Ovládacie zariadenia na reguláciu brzdnej sily, ktoré reagujú na sklon v smere jazdy (kyvadlo, systém s odpruženou hmotou, spínač, na ktorý pôsobí zotrvačnosť kvapaliny) musia byť namontované na podvozku, ak má prípojné vozidlo viac ako jednu nápravu a vertikálne nastaviteľnú polohu ťažného zariadenia. V prípade jednonápravových prípojných vozidiel a prípojných vozidiel s tesne zdvojenými nápravami, pričom šírka nápravy je menšia ako 1 meter, musia byť tieto ovládacie zariadenia vybavené mechanizmom udávajúcim jeho horizontálnu polohu (napr. libela) a musia byť manuálne nastaviteľné, aby umožňovali nastavenie mechanizmu v horizontálnej rovine v priamke so smerom pohybu vozidla. |
| --- | --- |

2.4.

Ovládacie zariadenia na reguláciu brzdnej sily, ktoré reagujú na sklon v smere jazdy (kyvadlo, systém s odpruženou hmotou, spínač, na ktorý pôsobí zotrvačnosť kvapaliny) musia byť namontované na podvozku, ak má prípojné vozidlo viac ako jednu nápravu a vertikálne nastaviteľnú polohu ťažného zariadenia. V prípade jednonápravových prípojných vozidiel a prípojných vozidiel s tesne zdvojenými nápravami, pričom šírka nápravy je menšia ako 1 meter, musia byť tieto ovládacie zariadenia vybavené mechanizmom udávajúcim jeho horizontálnu polohu (napr. libela) a musia byť manuálne nastaviteľné, aby umožňovali nastavenie mechanizmu v horizontálnej rovine v priamke so smerom pohybu vozidla.

| 2.5. | Relé na aktivovanie prúdu na brzdenie podľa bodu 5.2.1.19.2 tohto predpisu, ktoré je zapojené do aktivačného okruhu, musí byť umiestnené na prípojnom vozidle. |
| --- | --- |

2.5.

Relé na aktivovanie prúdu na brzdenie podľa bodu 5.2.1.19.2 tohto predpisu, ktoré je zapojené do aktivačného okruhu, musí byť umiestnené na prípojnom vozidle.

| 2.6. | Na prípojnom vozidle musí byť slepá zásuvka, do ktorej je možné zasunúť zástrčku. |
| --- | --- |

2.6.

Na prípojnom vozidle musí byť slepá zásuvka, do ktorej je možné zasunúť zástrčku.

| 2.7. | Na ovládacom zariadení musí byť oznamovač, ktorý sa rozsvieti pri každom brzdení a signalizuje správnu funkciu elektrického brzdového systému prípojného vozidla. |
| --- | --- |

2.7.

Na ovládacom zariadení musí byť oznamovač, ktorý sa rozsvieti pri každom brzdení a signalizuje správnu funkciu elektrického brzdového systému prípojného vozidla.

3.   ÚČINNOSŤ

| 3.1. | Elektrické brzdové systémy musia reagovať pri spomalení jazdnej súpravy skladajúcej sa z ťažného vozidla a prípojného vozidla pri rýchlosti maximálne 0,4 m/s2. |
| --- | --- |

3.1.

Elektrické brzdové systémy musia reagovať pri spomalení jazdnej súpravy skladajúcej sa z ťažného vozidla a prípojného vozidla pri rýchlosti maximálne 0,4 m/s2.

| 3.2. | Brzdný účinok môže začať s počiatočnou brzdnou silou, ktorá nesmie byť vyššia ako 10 % (súčtu) maximálneho(-ych) zaťaženia(-í) náprav v statickom stave ani nesmie byť vyššia ako 13 % (súčtu) zaťaženia(-í) náprav nenaloženého prípojného vozidla v statickom stave. |
| --- | --- |

3.2.

Brzdný účinok môže začať s počiatočnou brzdnou silou, ktorá nesmie byť vyššia ako 10 % (súčtu) maximálneho(-ych) zaťaženia(-í) náprav v statickom stave ani nesmie byť vyššia ako 13 % (súčtu) zaťaženia(-í) náprav nenaloženého prípojného vozidla v statickom stave.

| 3.3. | Brzdné sily sa môžu tiež zvyšovať stupňovito. Na úrovniach brzdných síl vyšších ako sú sily uvedené v bode 3.2 tejto prílohy nesmú byť tieto stupne vyššie ako 6 % (súčtu) maximálneho(-ych) zaťaženia(-í) náprav nenaloženého vozidla v statickom stave.
  V prípade jednonápravových prípojných vozidiel s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 1,5 tony nesmie však prvý stupeň presahovať 7 % (súčtu) maximálneho(-ich) zaťaženia(-í) náprav prípojného vozidla v statickom stave. Zvýšenie o 1 % tejto hodnoty je dovolené pre stupne nasledujúce za sebou (napríklad: prvý stupeň 7 %, druhý stupeň 8 %, tretí stupeň 9 % atď; akýkoľvek ďalší stupeň by nemal presiahnuť 10 %). Na účely týchto ustanovení bude dvojnápravové prípojné vozidlo s rázvorom kratším ako 1 meter považované za jednonápravové prípojné vozidlo. |
| --- | --- |

3.3.

Brzdné sily sa môžu tiež zvyšovať stupňovito. Na úrovniach brzdných síl vyšších ako sú sily uvedené v bode 3.2 tejto prílohy nesmú byť tieto stupne vyššie ako 6 % (súčtu) maximálneho(-ych) zaťaženia(-í) náprav nenaloženého vozidla v statickom stave.

V prípade jednonápravových prípojných vozidiel s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 1,5 tony nesmie však prvý stupeň presahovať 7 % (súčtu) maximálneho(-ich) zaťaženia(-í) náprav prípojného vozidla v statickom stave. Zvýšenie o 1 % tejto hodnoty je dovolené pre stupne nasledujúce za sebou (napríklad: prvý stupeň 7 %, druhý stupeň 8 %, tretí stupeň 9 % atď; akýkoľvek ďalší stupeň by nemal presiahnuť 10 %). Na účely týchto ustanovení bude dvojnápravové prípojné vozidlo s rázvorom kratším ako 1 meter považované za jednonápravové prípojné vozidlo.

| 3.4. | Predpísaná brzdná sila prípojného vozidla rovná najmenej 50 % maximálneho celkového zaťaženia náprav musí byť dosiahnutá – s maximálnou hmotnosťou – v prípade stredného plne rozvinutého spomalenia jazdnej súpravy ťažného a prípojného vozidla, ktoré nie je väčšie ako 5,9 m/s2 s jednonápravovými prípojnými vozidlami a 5,6 m/s2 s viacnápravovými prípojnými vozidlami. Prípojné vozidlá s tesne zdvojenými nápravami, kde je šírka nápravy menšia ako 1 m, sa v zmysle tohto ustanovenia tiež považujú za jednonápravové prípojné vozidlá. Okrem toho sa musia dodržať limity vymedzené v dodatku k tejto prílohe. Ak je brzdná sila regulovaná v stupňoch, musia ležať v rozsahu znázornenom v dodatku k tejto prílohe. |
| --- | --- |

3.4.

Predpísaná brzdná sila prípojného vozidla rovná najmenej 50 % maximálneho celkového zaťaženia náprav musí byť dosiahnutá – s maximálnou hmotnosťou – v prípade stredného plne rozvinutého spomalenia jazdnej súpravy ťažného a prípojného vozidla, ktoré nie je väčšie ako 5,9 m/s2 s jednonápravovými prípojnými vozidlami a 5,6 m/s2 s viacnápravovými prípojnými vozidlami. Prípojné vozidlá s tesne zdvojenými nápravami, kde je šírka nápravy menšia ako 1 m, sa v zmysle tohto ustanovenia tiež považujú za jednonápravové prípojné vozidlá. Okrem toho sa musia dodržať limity vymedzené v dodatku k tejto prílohe. Ak je brzdná sila regulovaná v stupňoch, musia ležať v rozsahu znázornenom v dodatku k tejto prílohe.

| 3.5. | Skúška sa vykonáva s počiatočnou rýchlosťou 60 km/h. |
| --- | --- |

3.5.

Skúška sa vykonáva s počiatočnou rýchlosťou 60 km/h.

| 3.6. | Automatické brzdenie prípojného vozidla sa zabezpečí v súlade s podmienkami bodu 5.2.2.9 tohto predpisu. Ak si činnosť tohto automatického brzdenia vyžaduje elektrickú energiu, brzdná sila prípojného vozidla rovná aspoň 25 % maximálneho celkového zaťaženia náprav sa musí dosiahnuť najmenej na 15 sekúnd na splnenie uvedených podmienok. |
| --- | --- |

3.6.

Automatické brzdenie prípojného vozidla sa zabezpečí v súlade s podmienkami bodu 5.2.2.9 tohto predpisu. Ak si činnosť tohto automatického brzdenia vyžaduje elektrickú energiu, brzdná sila prípojného vozidla rovná aspoň 25 % maximálneho celkového zaťaženia náprav sa musí dosiahnuť najmenej na 15 sekúnd na splnenie uvedených podmienok.

---

(1)  Je v stave spracovania. Pokiaľ nebudú stanovené charakteristiky tohto špeciálneho spojenia, použije sa typ, ktorý určí vnútroštátny orgán udeľujúci schválenie.

DODATOK

Kompatibilita pomerného brzdného spomalenia prípojného vozidla a stredného plne rozvinutého spomalenia jazdnej súpravy ťažného a prípojného vozidla (naložené a nenaložené prípojné vozidlo)

Image

Poznámky:

| 1. | Limity znázornené v diagrame sa týkajú naložených a nenaložených prípojných vozidiel. Ak hmotnosť nenaloženého prípojného vozidla presahuje 75 % jeho maximálnej hmotnosti, limity sa vzťahujú len na „naložený stav“. |
| --- | --- |

1.

Limity znázornené v diagrame sa týkajú naložených a nenaložených prípojných vozidiel. Ak hmotnosť nenaloženého prípojného vozidla presahuje 75 % jeho maximálnej hmotnosti, limity sa vzťahujú len na „naložený stav“.

| 2. | Limity uvedené v diagrame nemajú vplyv na ustanovenia tejto prílohy týkajúce sa požadovaných minimálnych účinností bŕzd. Ak však účinnosti bŕzd dosiahnuté počas skúšky v súlade s ustanoveniami uvedenými v bode 3.4 tejto prílohy sú väčšie ako požadované účinnosti, uvedené účinnosti nesmú presiahnuť limity znázornené v uvedenom diagrame.







  TR | = | súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies prípojného vozidla. |
| --- | --- | --- | --- |
| PR | = | celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na kolesá prípojného vozidla. |
| dm | = | stredné plne rozvinuté spomalenie jazdnej súpravy skladajúcej sa z ťažného a prípojného vozidla. |

2.

Limity uvedené v diagrame nemajú vplyv na ustanovenia tejto prílohy týkajúce sa požadovaných minimálnych účinností bŕzd. Ak však účinnosti bŕzd dosiahnuté počas skúšky v súlade s ustanoveniami uvedenými v bode 3.4 tejto prílohy sú väčšie ako požadované účinnosti, uvedené účinnosti nesmú presiahnuť limity znázornené v uvedenom diagrame.

TR

=

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies prípojného vozidla.

PR

=

celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na kolesá prípojného vozidla.

dm

=

stredné plne rozvinuté spomalenie jazdnej súpravy skladajúcej sa z ťažného a prípojného vozidla.

---

PRÍLOHA 15

METÓDA SKÚŠKY BRZDOVÝCH OBLOŽENÍ NA ZOTRVAČNÍKOVOM DYNAMOMETRI

1.   VŠEOBECNE

| 1.1. | Postup opísaný v tejto prílohe je možné použiť v prípade zmeny typu vozidla vyplývajúcej z montáže brzdových obložení iného typu na vozidlá, ktoré už boli schválené v súlade s týmto predpisom. |
| --- | --- |

1.1.

Postup opísaný v tejto prílohe je možné použiť v prípade zmeny typu vozidla vyplývajúcej z montáže brzdových obložení iného typu na vozidlá, ktoré už boli schválené v súlade s týmto predpisom.

| 1.2. | Alternatívne typy brzdových obložení sa musia skontrolovať porovnaním ich účinnosti s účinnosťou dosiahnutou z brzdových obložení, ktorými bolo vozidlo vybavené v čase schválenia a ktoré sú zhodné s komponentmi identifikovanými v príslušnom informačnom dokumente, ktorého vzor je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

1.2.

Alternatívne typy brzdových obložení sa musia skontrolovať porovnaním ich účinnosti s účinnosťou dosiahnutou z brzdových obložení, ktorými bolo vozidlo vybavené v čase schválenia a ktoré sú zhodné s komponentmi identifikovanými v príslušnom informačnom dokumente, ktorého vzor je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu.

| 1.3. | Technická služba zodpovedná za vykonávanie schvaľovacích skúšok môže podľa svojho uváženia požadovať, aby sa porovnanie účinnosti brzdových obložení vykonalo podľa príslušných ustanovení v prílohe 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

1.3.

Technická služba zodpovedná za vykonávanie schvaľovacích skúšok môže podľa svojho uváženia požadovať, aby sa porovnanie účinnosti brzdových obložení vykonalo podľa príslušných ustanovení v prílohe 4 k tomuto predpisu.

| 1.4. | Žiadosť o schválenie na základe porovnania podáva výrobca vozidla alebo jeho riadne splnomocnený zástupca. |
| --- | --- |

1.4.

Žiadosť o schválenie na základe porovnania podáva výrobca vozidla alebo jeho riadne splnomocnený zástupca.

| 1.5. | V súvislosti s touto prílohou „vozidlo“ znamená typ vozidla schválený podľa tohto predpisu, pre ktoré sa vyžaduje, aby sa porovnanie považovalo za dostatočné. |
| --- | --- |

1.5.

V súvislosti s touto prílohou „vozidlo“ znamená typ vozidla schválený podľa tohto predpisu, pre ktoré sa vyžaduje, aby sa porovnanie považovalo za dostatočné.

2.   SKÚŠOBNÉ ZARIADENIE

| 2.1. | Na skúšky sa použije dynamometer s týmito charakteristikami:






  2.1.1. | musí byť schopný vytvoriť zotrvačné sily požadované v bode 3.1 tejto prílohy a musí byť schopný spĺňať požiadavky predpísané v bodoch 1.5, 1.6 a 1.7 prílohy 4 k tomuto predpisu, pokiaľ ide o skúšky typu I, typu II a typu III. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Na skúšky sa použije dynamometer s týmito charakteristikami:

2.1.1.

musí byť schopný vytvoriť zotrvačné sily požadované v bode 3.1 tejto prílohy a musí byť schopný spĺňať požiadavky predpísané v bodoch 1.5, 1.6 a 1.7 prílohy 4 k tomuto predpisu, pokiaľ ide o skúšky typu I, typu II a typu III.

| 2.1.2. | Namontované brzdy musia byť identické s tými, ktorými je vybavený pôvodný typ vozidla. |
| --- | --- |

2.1.2.

Namontované brzdy musia byť identické s tými, ktorými je vybavený pôvodný typ vozidla.

| 2.1.3. | Pokiaľ sa použije vzduchové chladenie, musí spĺňať požiadavky uvedené v bode 3.4 tejto prílohy. |
| --- | --- |

2.1.3.

Pokiaľ sa použije vzduchové chladenie, musí spĺňať požiadavky uvedené v bode 3.4 tejto prílohy.

| 2.1.4. | Prístrojové vybavenie pre skúšky musí byť schopné poskytnúť minimálne nasledujúce údaje:






  2.1.4.1. | priebežné zaznamenávanie otáčok kotúča alebo bubna; |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

Prístrojové vybavenie pre skúšky musí byť schopné poskytnúť minimálne nasledujúce údaje:

2.1.4.1.

priebežné zaznamenávanie otáčok kotúča alebo bubna;

| 2.1.4.2. | počet otáčok vykonaných v priebehu jedného zabrzdenia s rozlíšením údajov najmenej na jednu osminu otáčky; |
| --- | --- |

2.1.4.2.

počet otáčok vykonaných v priebehu jedného zabrzdenia s rozlíšením údajov najmenej na jednu osminu otáčky;

| 2.1.4.3. | čas zabrzdenia; |
| --- | --- |

2.1.4.3.

čas zabrzdenia;

| 2.1.4.4. | priebežné zaznamenávanie teploty meranej v strede plochy, o ktorú sa trie obloženie, alebo v polovici hrúbky kotúča, bubna alebo obloženia; |
| --- | --- |

2.1.4.4.

priebežné zaznamenávanie teploty meranej v strede plochy, o ktorú sa trie obloženie, alebo v polovici hrúbky kotúča, bubna alebo obloženia;

| 2.1.4.5. | priebežné zaznamenávanie tlaku alebo sily v ovládacom vedení pri brzdení; |
| --- | --- |

2.1.4.5.

priebežné zaznamenávanie tlaku alebo sily v ovládacom vedení pri brzdení;

| 2.1.4.6. | priebežné zaznamenávanie výstupného brzdného momentu. |
| --- | --- |

2.1.4.6.

priebežné zaznamenávanie výstupného brzdného momentu.

3.   SKÚŠOBNÉ PODMIENKY

| 3.1. | Dynamometer sa nastaví s toleranciou ± 5 % čo možno najbližšie k rotačnému momentu zotrvačnosti ekvivalentnému tej časti celkového momentu zotrvačnosti vozidla, ktorá je brzdená príslušným(-mi) kolesom(-ami) podľa nasledujúceho vzorca:
  I = MR2

  kde:







  I | = | rotačný moment zotrvačnosti [kg · m2], |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | dynamický valivý polomer pneumatiky [m], |
| M | = | časť maximálnej hmotnosti vozidla, ktorá je brzdená príslušným(-i) kolesom(-ami). V prípade dynamometra s jedným meracím koncom sa táto časť vypočíta z konštrukčného rozdeľovania brzdných síl v prípade vozidiel M2, M3 a N, keď spomalenie zodpovedá príslušnej hodnote danej v bode 2.1 prílohy 4 k tomuto predpisu. V prípade vozidiel kategórie O (prípojné vozidlá) hodnota M bude zodpovedať zaťaženiu, ktorým pôsobí príslušné koleso na vozovku v prípade stojaceho vozidla naloženého na jeho maximálnu hmotnosť. |

3.1.

Dynamometer sa nastaví s toleranciou ± 5 % čo možno najbližšie k rotačnému momentu zotrvačnosti ekvivalentnému tej časti celkového momentu zotrvačnosti vozidla, ktorá je brzdená príslušným(-mi) kolesom(-ami) podľa nasledujúceho vzorca:

I = MR2

kde:

I

=

rotačný moment zotrvačnosti [kg · m2],

R

=

dynamický valivý polomer pneumatiky [m],

M

=

časť maximálnej hmotnosti vozidla, ktorá je brzdená príslušným(-i) kolesom(-ami). V prípade dynamometra s jedným meracím koncom sa táto časť vypočíta z konštrukčného rozdeľovania brzdných síl v prípade vozidiel M2, M3 a N, keď spomalenie zodpovedá príslušnej hodnote danej v bode 2.1 prílohy 4 k tomuto predpisu. V prípade vozidiel kategórie O (prípojné vozidlá) hodnota M bude zodpovedať zaťaženiu, ktorým pôsobí príslušné koleso na vozovku v prípade stojaceho vozidla naloženého na jeho maximálnu hmotnosť.

| 3.2. | Počiatočné otáčky zotrvačníkového dynamometra musia zodpovedať lineárnej rýchlosti vozidla predpísanej v prílohe 4 k tomuto predpisu a musia vychádzať z dynamického valivého polomeru pneumatiky. |
| --- | --- |

3.2.

Počiatočné otáčky zotrvačníkového dynamometra musia zodpovedať lineárnej rýchlosti vozidla predpísanej v prílohe 4 k tomuto predpisu a musia vychádzať z dynamického valivého polomeru pneumatiky.

| 3.3. | Brzdové obloženia musia byť zabehnuté aspoň na 80 % a počas postupu zabehávania nesmie ich teplota presiahnuť 180 °C alebo prípadne na žiadosť výrobcu vozidla musia byť zabehnuté podľa jeho odporúčaní. |
| --- | --- |

3.3.

Brzdové obloženia musia byť zabehnuté aspoň na 80 % a počas postupu zabehávania nesmie ich teplota presiahnuť 180 °C alebo prípadne na žiadosť výrobcu vozidla musia byť zabehnuté podľa jeho odporúčaní.

| 3.4. | Môže sa použiť chladiaci vzduch smerujúci na brzdu kolmo k jej osi otáčania. Rýchlosť prúdu chladiaceho vzduchu na brzdu musí byť:
  vair = 0,33 v
  kde







  v | = | skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.

Môže sa použiť chladiaci vzduch smerujúci na brzdu kolmo k jej osi otáčania. Rýchlosť prúdu chladiaceho vzduchu na brzdu musí byť:

vair = 0,33 v

kde

v

=

skúšobná rýchlosť vozidla na začiatku brzdenia.

Teplota chladiaceho vzduchu sa musí rovnať teplote okolia.

4.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

4.1.   Porovnávacej skúške sa podrobí päť sád vzoriek brzdového obloženia; porovnajú sa s piatimi sadami obloženia zhodného s pôvodnými komponentmi uvedenými v informačnom dokumente týkajúcom sa prvého schválenia príslušného typu vozidla.

4.2.   Ekvivalentnosť brzdového obloženia je založená na porovnaní výsledkov dosiahnutých skúšobnými postupmi predpísanými v tejto prílohe a podľa nasledujúcich požiadaviek.

4.3.   Skúška účinnosti typu 0 so studenými brzdami

| 4.3.1. | Vykonajú sa tri zabrzdenia s počiatočnou teplotou nižšou ako 100 °C. Teplota sa musí merať v súlade s ustanoveniami bodu 2.1.4.4 tejto prílohy. |
| --- | --- |

4.3.1.

Vykonajú sa tri zabrzdenia s počiatočnou teplotou nižšou ako 100 °C. Teplota sa musí merať v súlade s ustanoveniami bodu 2.1.4.4 tejto prílohy.

| 4.3.2. | V prípade brzdových obložení určených na použitie pre vozidlá kategórií M2, M3 a N sa zabrzdenia vykonajú z počiatočných otáčok zodpovedajúcich otáčkam uvedeným v bode 2.1 prílohy 4 k tomuto predpisu a brzda sa použije na dosiahnutie stredného brzdného momentu ekvivalentného spomaleniu predpísanému v uvedenom bode. Okrem toho sa skúšky musia vykonať pri rôznych otáčkach, pričom najnižšia rýchlosť je rovná 30 % maximálnej rýchlosti vozidla a najvyššia rýchlosť je rovná 80 % uvedenej rýchlosti. |
| --- | --- |

4.3.2.

V prípade brzdových obložení určených na použitie pre vozidlá kategórií M2, M3 a N sa zabrzdenia vykonajú z počiatočných otáčok zodpovedajúcich otáčkam uvedeným v bode 2.1 prílohy 4 k tomuto predpisu a brzda sa použije na dosiahnutie stredného brzdného momentu ekvivalentného spomaleniu predpísanému v uvedenom bode. Okrem toho sa skúšky musia vykonať pri rôznych otáčkach, pričom najnižšia rýchlosť je rovná 30 % maximálnej rýchlosti vozidla a najvyššia rýchlosť je rovná 80 % uvedenej rýchlosti.

| 4.3.3. | V prípade brzdových obložení určených na použitie pre vozidlá kategórie O sa zabrzdenia vykonajú z počiatočných otáčok zodpovedajúcich rýchlosti 60 km/h, pričom sa na brzdu pôsobí tak, aby sa dosiahol stredný brzdný moment ekvivalentný strednému brzdnému momentu predpísanému v bode 3.1 prílohy 4 k tomuto predpisu. Musí sa vykonať doplnková skúška účinnosti so studenými brzdami z počiatočných otáčok zodpovedajúcich otáčkam 40 km/h na účely porovnania s výsledkami skúšky typu I, ako je uvedené v bode 3.1.2.2 prílohy 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.3.3.

V prípade brzdových obložení určených na použitie pre vozidlá kategórie O sa zabrzdenia vykonajú z počiatočných otáčok zodpovedajúcich rýchlosti 60 km/h, pričom sa na brzdu pôsobí tak, aby sa dosiahol stredný brzdný moment ekvivalentný strednému brzdnému momentu predpísanému v bode 3.1 prílohy 4 k tomuto predpisu. Musí sa vykonať doplnková skúška účinnosti so studenými brzdami z počiatočných otáčok zodpovedajúcich otáčkam 40 km/h na účely porovnania s výsledkami skúšky typu I, ako je uvedené v bode 3.1.2.2 prílohy 4 k tomuto predpisu.

| 4.3.4. | Stredný brzdný moment zaznamenaný počas skúšok účinnosti so studenými brzdami na obloženiach skúšaných na účely porovnania musí byť pri rovnakom vstupnom meraní v rozsahu skúšobných limitov ± 15 % stredného brzdného momentu zaznamenaného s brzdovými obloženiami zhodnými s komponentom, ktorý je uvedený v príslušnej žiadosti o typové schválenie vozidla. |
| --- | --- |

4.3.4.

Stredný brzdný moment zaznamenaný počas skúšok účinnosti so studenými brzdami na obloženiach skúšaných na účely porovnania musí byť pri rovnakom vstupnom meraní v rozsahu skúšobných limitov ± 15 % stredného brzdného momentu zaznamenaného s brzdovými obloženiami zhodnými s komponentom, ktorý je uvedený v príslušnej žiadosti o typové schválenie vozidla.

4.4.   Skúška typu I (skúška slabnutia účinnosti bŕzd)

4.4.1.   S opakovaným brzdením

| 4.4.1.1. | Brzdové obloženia pre vozidlá kategórií M2, M3 and N sa skúšajú podľa postupu uvedeného v bode 1.5.1 prílohy 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

Brzdové obloženia pre vozidlá kategórií M2, M3 and N sa skúšajú podľa postupu uvedeného v bode 1.5.1 prílohy 4 k tomuto predpisu.

4.4.2.   S priebežným brzdením

| 4.4.2.1. | Brzdové obloženia pre prípojné vozidlá (kategória O) sa skúšajú v súlade s bodom 1.5.2 prílohy 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Brzdové obloženia pre prípojné vozidlá (kategória O) sa skúšajú v súlade s bodom 1.5.2 prílohy 4 k tomuto predpisu.

4.4.3.   Účinnosť s ohriatymi brzdami

| 4.4.3.1. | Po dokončení skúšok vyžadovaných podľa bodov 4.4.1 a 4.4.2 tejto prílohy sa vykoná skúška účinnosti s ohriatymi brzdami uvedená v bode 1.5.3 prílohy 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.4.3.1.

Po dokončení skúšok vyžadovaných podľa bodov 4.4.1 a 4.4.2 tejto prílohy sa vykoná skúška účinnosti s ohriatymi brzdami uvedená v bode 1.5.3 prílohy 4 k tomuto predpisu.

| 4.4.3.2. | Stredný brzdný moment zaznamenaný počas skúšok účinnosti s ohriatymi brzdami na obloženiach skúšaných na účely porovnania musí byť pri rovnakom vstupnom meraní v rozsahu skúšobných limitov ± 15 % stredného brzdného momentu zaznamenaného s brzdovými obloženiami zhodnými s komponentom, ktorý je uvedený v príslušnej žiadosti o typové schválenie vozidla. |
| --- | --- |

4.4.3.2.

Stredný brzdný moment zaznamenaný počas skúšok účinnosti s ohriatymi brzdami na obloženiach skúšaných na účely porovnania musí byť pri rovnakom vstupnom meraní v rozsahu skúšobných limitov ± 15 % stredného brzdného momentu zaznamenaného s brzdovými obloženiami zhodnými s komponentom, ktorý je uvedený v príslušnej žiadosti o typové schválenie vozidla.

4.5.   Skúška typu II (skúška správania sa vozidla pri klesaní):

4.5.1.   Táto skúška sa vyžaduje, len keď sú na príslušnom type vozidla použité trecie brzdy pre skúšku typu II.

4.5.2.   Brzdové obloženia pre motorové vozidlá kategórie M3 (okrem vozidiel, ktoré sa musia podrobiť skúške typu IIA podľa bodu 1.6.4 prílohy 4 k tomuto predpisu) a kategórie N3 a pre prípojné vozidlá kategórie O4 sa skúšajú podľa postupu stanoveného v bode 1.6.1 prílohy 4 k tomuto predpisu.

4.5.3.   Účinnosť s ohriatymi brzdami

| 4.5.3.1. | Po dokončení skúšky vyžadovanej podľa bodu 4.5.1 tejto prílohy sa vykoná skúška účinnosti s ohriatymi brzdami uvedená v bode 1.6.3 prílohy 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.5.3.1.

Po dokončení skúšky vyžadovanej podľa bodu 4.5.1 tejto prílohy sa vykoná skúška účinnosti s ohriatymi brzdami uvedená v bode 1.6.3 prílohy 4 k tomuto predpisu.

| 4.5.3.2. | Stredný brzdný moment zaznamenaný počas skúšok účinnosti s ohriatymi brzdami na obloženiach skúšaných na účely porovnania musí byť pri rovnakom vstupnom meraní v rozsahu skúšobných limitov ± 15 % stredného brzdného momentu zaznamenaného s brzdovými obloženiami zhodnými s komponentom, ktorý je uvedený v príslušnej žiadosti o typové schválenie vozidla. |
| --- | --- |

4.5.3.2.

Stredný brzdný moment zaznamenaný počas skúšok účinnosti s ohriatymi brzdami na obloženiach skúšaných na účely porovnania musí byť pri rovnakom vstupnom meraní v rozsahu skúšobných limitov ± 15 % stredného brzdného momentu zaznamenaného s brzdovými obloženiami zhodnými s komponentom, ktorý je uvedený v príslušnej žiadosti o typové schválenie vozidla.

4.6.   Skúška typu III (skúška slabnutia účinnosti bŕzd)

4.6.1.   Skúška s opakovaným brzdením

| 4.6.1.1. | Brzdové obloženia pre prípojné vozidlá kategórie O4 sa skúšajú podľa postupu uvedeného v bode 1.7.1 a bode 1.7.2 prílohy 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.6.1.1.

Brzdové obloženia pre prípojné vozidlá kategórie O4 sa skúšajú podľa postupu uvedeného v bode 1.7.1 a bode 1.7.2 prílohy 4 k tomuto predpisu.

4.6.2.   Účinnosť s ohriatymi brzdami

| 4.6.2.1. | Po dokončení skúšok vyžadovaných podľa bodov 4.6.1 a 4.6.2 tejto prílohy sa vykoná skúška účinnosti s ohriatymi brzdami uvedená v bode 1.7.2 prílohy 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.6.2.1.

Po dokončení skúšok vyžadovaných podľa bodov 4.6.1 a 4.6.2 tejto prílohy sa vykoná skúška účinnosti s ohriatymi brzdami uvedená v bode 1.7.2 prílohy 4 k tomuto predpisu.

| 4.6.2.2. | Stredný brzdný moment zaznamenaný počas skúšok účinnosti s ohriatymi brzdami na obloženiach skúšaných na účely porovnania musí byť pri rovnakom vstupnom meraní v rozsahu skúšobných limitov 15 % stredného brzdného momentu zaznamenaného s brzdovými obloženiami zhodnými s komponentom, ktorý je uvedený v príslušnej žiadosti o typové schválenie vozidla. |
| --- | --- |

4.6.2.2.

Stredný brzdný moment zaznamenaný počas skúšok účinnosti s ohriatymi brzdami na obloženiach skúšaných na účely porovnania musí byť pri rovnakom vstupnom meraní v rozsahu skúšobných limitov 15 % stredného brzdného momentu zaznamenaného s brzdovými obloženiami zhodnými s komponentom, ktorý je uvedený v príslušnej žiadosti o typové schválenie vozidla.

5.   KONTROLA BRZDOVÝCH OBLOŽENÍ

| 5.1. | Po dokončení vyššie uvedených skúšok sa musia brzdové obloženia vizuálne skontrolovať z hľadiska ich spôsobilosti na ďalšie používanie v normálnej prevádzke. |
| --- | --- |

5.1.

Po dokončení vyššie uvedených skúšok sa musia brzdové obloženia vizuálne skontrolovať z hľadiska ich spôsobilosti na ďalšie používanie v normálnej prevádzke.

---

PRÍLOHA 16

(Vyhradené)

---

PRÍLOHA 17

Skúšobný postup na posúdenie funkčnej kompatibility vozidiel vybavených elektrickými ovládacími vedeniami

1.   VŠEOBECNE

| 1.1. | V tejto prílohe sa vymedzuje postup, ktorý sa môže použiť na kontrolu ťažných a ťahaných vozidiel vybavených elektrickým ovládacím vedením z hľadiska požiadaviek na funkčnosť a účinnosť uvedených v bode 5.1.3.6.1 tohto predpisu. Môžu sa použiť alternatívne postupy podľa uváženia technickej služby, ak môže byť zabezpečená ekvivalentná úroveň komplexnosti kontroly. |
| --- | --- |

1.1.

V tejto prílohe sa vymedzuje postup, ktorý sa môže použiť na kontrolu ťažných a ťahaných vozidiel vybavených elektrickým ovládacím vedením z hľadiska požiadaviek na funkčnosť a účinnosť uvedených v bode 5.1.3.6.1 tohto predpisu. Môžu sa použiť alternatívne postupy podľa uváženia technickej služby, ak môže byť zabezpečená ekvivalentná úroveň komplexnosti kontroly.

| 1.2. | Odkazy na normu ISO 7638 v tejto prílohe sa vzťahujú na normu ISO 7638-1:1997 pre aplikácie 24V a na normu ISO 7638-2:1997 pre aplikácie 12V. |
| --- | --- |

1.2.

Odkazy na normu ISO 7638 v tejto prílohe sa vzťahujú na normu ISO 7638-1:1997 pre aplikácie 24V a na normu ISO 7638-2:1997 pre aplikácie 12V.

2.   INFORMAČNÝ DOKUMENT

| 2.1. | Výrobca vozidla/dodávateľ systému poskytne technickej službe informačný dokument, ktorý obsahuje aspoň:






  2.1.1. | schému brzdového systému vozidla; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Výrobca vozidla/dodávateľ systému poskytne technickej službe informačný dokument, ktorý obsahuje aspoň:

2.1.1.

schému brzdového systému vozidla;

| 2.1.2. | dôkaz o tom, že rozhranie zahŕňajúce fyzikálnu vrstvu, vrstvu dátového spojenia a aplikačnú vrstvu a príslušné umiestnenie podporovaných správ a parametrov, je v zhode s normou ISO 11992; |
| --- | --- |

2.1.2.

dôkaz o tom, že rozhranie zahŕňajúce fyzikálnu vrstvu, vrstvu dátového spojenia a aplikačnú vrstvu a príslušné umiestnenie podporovaných správ a parametrov, je v zhode s normou ISO 11992;

| 2.1.3. | zoznam podporovaných správ a parametrov a |
| --- | --- |

2.1.3.

zoznam podporovaných správ a parametrov a

| 2.1.4. | špecifikácia motorového vozidla z hľadiska počtu ovládacích okruhov, ktoré prenášajú signály z pneumatického a/alebo elektrického ovládacieho vedenia. |
| --- | --- |

2.1.4.

špecifikácia motorového vozidla z hľadiska počtu ovládacích okruhov, ktoré prenášajú signály z pneumatického a/alebo elektrického ovládacieho vedenia.

3.   ŤAŽNÉ VOZIDLÁ

3.1.   Simulátor prípojného vozidla podľa normy ISO 11992

Simulátor musí:

| 3.1.1. | mať konektor (7 pinový) v súlade s normou 7638:1997 na spojenie so skúšaným prípojným vozidlom; piny 6 a 7 konektora sa použijú na vysielanie a prijímanie správ zhodujúcich sa s normou 11992:2003; |
| --- | --- |

3.1.1.

mať konektor (7 pinový) v súlade s normou 7638:1997 na spojenie so skúšaným prípojným vozidlom; piny 6 a 7 konektora sa použijú na vysielanie a prijímanie správ zhodujúcich sa s normou 11992:2003;

| 3.1.2. | byť schopný prijímať všetky správy vysielané motorovým vozidlom, ktoré sa má typovo schváliť, a musí byť schopný vysielať všetky správy prípojného vozidla vymedzené v norme ISO 11992-2:2003; |
| --- | --- |

3.1.2.

byť schopný prijímať všetky správy vysielané motorovým vozidlom, ktoré sa má typovo schváliť, a musí byť schopný vysielať všetky správy prípojného vozidla vymedzené v norme ISO 11992-2:2003;

| 3.1.3. | poskytnúť priame alebo nepriame čítanie správ s parametrami v dátovom poli zobrazovanými v správnom časovom poradí a |
| --- | --- |

3.1.3.

poskytnúť priame alebo nepriame čítanie správ s parametrami v dátovom poli zobrazovanými v správnom časovom poradí a

| 3.1.4. | obsahovať zariadenie na meranie času odozvy spojovacej hlavice v súlade s bodom 2.6 prílohy 6 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

3.1.4.

obsahovať zariadenie na meranie času odozvy spojovacej hlavice v súlade s bodom 2.6 prílohy 6 k tomuto predpisu.

3.2.   Kontrolný postup

3.2.1.   Potvrdí sa, že informačný dokument výrobcu/dodávateľa preukazuje zhodu s ustanoveniami normy ISO 11992 z hľadiska fyzikálnej vrstvy, vrstvy dátového spojenia a aplikačnej vrstvy.

3.2.2.   So simulátorom spojeným s motorovým vozidlom cez rozhranie podľa normy ISO 7638 a počas prenosu všetkých správ prípojného vozidla relevantných rozhraniu sa skontroluje nasledovné:

| 3.2.2.1. | Signalizácia ovládacieho vedenia:






  3.2.2.1.1. | Parametre vymedzené v EBS 12 byte 3 normy ISO 11992-2:2003 sa kontrolujú z hľadiska špecifikácie vozidla takto:







  Signalizácia ovládacieho vedenia | EBS 12 Byte 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Bity 1 – 2 | Bity 5 – 6 |
| Požiadavka na prevádzkové brzdenie generovaná z jedného elektrického obvodu | 00b | |
| Požiadavka na prevádzkové brzdenie generovaná z dvoch elektrických obvodov | 01b | |
| Vozidlo nie je vybavené pneumatickým ovládacím vedením (1) | | 00b |
| Vozidlo je vybavené pneumatickým ovládacím vedením | | 01b |

3.2.2.1.

Signalizácia ovládacieho vedenia:

3.2.2.1.1.

Parametre vymedzené v EBS 12 byte 3 normy ISO 11992-2:2003 sa kontrolujú z hľadiska špecifikácie vozidla takto:

Signalizácia ovládacieho vedenia

EBS 12 Byte 3

Bity 1 – 2

Bity 5 – 6

Požiadavka na prevádzkové brzdenie generovaná z jedného elektrického obvodu

00b

Požiadavka na prevádzkové brzdenie generovaná z dvoch elektrických obvodov

01b

Vozidlo nie je vybavené pneumatickým ovládacím vedením (1)

00b

Vozidlo je vybavené pneumatickým ovládacím vedením

01b

| 3.2.2.2. | Požiadavka na prevádzkovú brzdu






  3.2.2.2.1 | Parametre vymedzené v EBS 11 normy 11992-2:2003 sa kontrolujú takto:







  Skúšobná podmienka | Byte | Signálna hodnota elektrického ovládacieho vedenia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoľnený pedál prevádzkovej brzdy a ovládania sekundárnej brzdy | 3 – 4 | 0 |
| Úplne stlačený pedál prevádzkovej brzdy | 3 – 4 | 33 280d až 43 520d(650 až 850 kPa) |
| Úplne stlačená sekundárna brzda (2) | 3 – 4 | 33 280d až 43 520d (650 až 850 kPa) |

3.2.2.2.

Požiadavka na prevádzkovú brzdu

3.2.2.2.1

Parametre vymedzené v EBS 11 normy 11992-2:2003 sa kontrolujú takto:

Skúšobná podmienka

Byte

Signálna hodnota elektrického ovládacieho vedenia

Uvoľnený pedál prevádzkovej brzdy a ovládania sekundárnej brzdy

3 – 4

0

Úplne stlačený pedál prevádzkovej brzdy

3 – 4

33 280d až 43 520d(650 až 850 kPa)

Úplne stlačená sekundárna brzda (2)

3 – 4

33 280d až 43 520d (650 až 850 kPa)

| 3.2.2.3. | Výstraha o poruche:






  3.2.2.3.1. | Simuluje sa trvalá porucha v komunikačnom vedení na pin 6 konektora ISO 7638 a kontroluje sa, či sa zobrazuje žltý výstražný signál špecifikovaný v bode 5.2.1.29.2 tohto predpisu. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.3.

Výstraha o poruche:

3.2.2.3.1.

Simuluje sa trvalá porucha v komunikačnom vedení na pin 6 konektora ISO 7638 a kontroluje sa, či sa zobrazuje žltý výstražný signál špecifikovaný v bode 5.2.1.29.2 tohto predpisu.

| 3.2.2.3.2. | Simuluje sa trvalá porucha v komunikačnom vedení na pin 7 konektora ISO 7638 a kontroluje sa, či sa zobrazuje žltý výstražný signál špecifikovaný v bode 5.2.1.29.2 tohto predpisu. |
| --- | --- |

3.2.2.3.2.

Simuluje sa trvalá porucha v komunikačnom vedení na pin 7 konektora ISO 7638 a kontroluje sa, či sa zobrazuje žltý výstražný signál špecifikovaný v bode 5.2.1.29.2 tohto predpisu.

| 3.2.2.3.3. | Simuluje sa správa EBS 22, byte 2 s bitmi 3 – 4 nastavenými na 01b a kontroluje sa, či sa zobrazuje červený výstražný signál špecifikovaný v bode 5.2.1.29.1.1 tohto predpisu. |
| --- | --- |

3.2.2.3.3.

Simuluje sa správa EBS 22, byte 2 s bitmi 3 – 4 nastavenými na 01b a kontroluje sa, či sa zobrazuje červený výstražný signál špecifikovaný v bode 5.2.1.29.1.1 tohto predpisu.

| 3.2.2.4. | Brzdová požiadavka na prívodné vedenie
  V prípade motorových vozidiel, ktoré môžu byť prevádzkované s prípojnými vozidlami pripojenými len cez elektrické ovládacie vedenie: | Zapojené je len elektrické ovládacie vedenie. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.4.

Brzdová požiadavka na prívodné vedenie

V prípade motorových vozidiel, ktoré môžu byť prevádzkované s prípojnými vozidlami pripojenými len cez elektrické ovládacie vedenie:

Zapojené je len elektrické ovládacie vedenie.

| | Simuluje sa správa EBS 22, byte 4 s bytmi 3 – 4 nastavenými na 01b a skontroluje sa, či pri plnom zdvihu prevádzkovej brzdy, sekundárnej brzdy alebo parkovacej brzdy tlak v prívodnom vedení klesne na 150 kPa počas dvoch nasledujúcich sekúnd. |
| --- | --- |

Simuluje sa správa EBS 22, byte 4 s bytmi 3 – 4 nastavenými na 01b a skontroluje sa, či pri plnom zdvihu prevádzkovej brzdy, sekundárnej brzdy alebo parkovacej brzdy tlak v prívodnom vedení klesne na 150 kPa počas dvoch nasledujúcich sekúnd.

| | Simuluje sa trvalá neprítomnosť dátovej komunikácie a skontroluje sa, či pri plnom zdvihu prevádzkovej brzdy, sekundárnej brzdy alebo parkovacej brzdy tlak v prívodnom vedení klesne na 150 kPa počas dvoch nasledujúcich sekúnd. |
| --- | --- |

Simuluje sa trvalá neprítomnosť dátovej komunikácie a skontroluje sa, či pri plnom zdvihu prevádzkovej brzdy, sekundárnej brzdy alebo parkovacej brzdy tlak v prívodnom vedení klesne na 150 kPa počas dvoch nasledujúcich sekúnd.

| 3.2.2.5. | Čas odozvy






  3.2.2.5.1. | Skontroluje sa, bez prítomnosti chýb, či sú splnené požiadavky na odozvu ovládacieho vedenia vymedzené v bode 2.6 prílohy 6 k tomuto predpisu. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.5.

Čas odozvy

3.2.2.5.1.

Skontroluje sa, bez prítomnosti chýb, či sú splnené požiadavky na odozvu ovládacieho vedenia vymedzené v bode 2.6 prílohy 6 k tomuto predpisu.

3.2.3.   Dodatočné kontroly

| 3.2.3.1. | Podľa uváženia technickej služby sa môžu skôr vymedzené kontrolné postupy opakovať s nebrzdovými funkciami relevantnými pre rozhranie v rôznych stavoch alebo v odpojenom stave. |
| --- | --- |

3.2.3.1.

Podľa uváženia technickej služby sa môžu skôr vymedzené kontrolné postupy opakovať s nebrzdovými funkciami relevantnými pre rozhranie v rôznych stavoch alebo v odpojenom stave.

4.   PRÍPOJNÉ VOZIDLÁ

4.1.   Simulátor ťažného vozidla podľa normy ISO 11992

Simulátor musí:

| 4.1.1. | mať konektor (7 pinový) v súlade s normou 7638:1997 na spojenie so skúšaným prípojným vozidlom; piny 6 a 7 konektora sa použijú na odosielanie a prijímanie správ zhodujúcich sa s normou 11992:2003; |
| --- | --- |

4.1.1.

mať konektor (7 pinový) v súlade s normou 7638:1997 na spojenie so skúšaným prípojným vozidlom; piny 6 a 7 konektora sa použijú na odosielanie a prijímanie správ zhodujúcich sa s normou 11992:2003;

| 4.1.2. | mať displej signalizujúci poruchu a elektrické napájanie pre prípojné vozidlo; |
| --- | --- |

4.1.2.

mať displej signalizujúci poruchu a elektrické napájanie pre prípojné vozidlo;

| 4.1.3. | byť schopný prijímať všetky správy vysielané prípojným vozidlom, ktoré sa má typovo schváliť, a musí byť schopný vysielať všetky správy motorového vozidla vymedzené v norme ISO 11992-2:2003; |
| --- | --- |

4.1.3.

byť schopný prijímať všetky správy vysielané prípojným vozidlom, ktoré sa má typovo schváliť, a musí byť schopný vysielať všetky správy motorového vozidla vymedzené v norme ISO 11992-2:2003;

| 4.1.4. | poskytnúť priame alebo nepriame čítanie správ s parametrami v dátovom poli zobrazovanými v správnom časovom poradí a |
| --- | --- |

4.1.4.

poskytnúť priame alebo nepriame čítanie správ s parametrami v dátovom poli zobrazovanými v správnom časovom poradí a

| 4.1.5. | obsahovať zariadenie na meranie času odozvy brzdového systému v súlade s bodom 3.5.2 prílohy 6 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.1.5.

obsahovať zariadenie na meranie času odozvy brzdového systému v súlade s bodom 3.5.2 prílohy 6 k tomuto predpisu.

4.2.   Kontrolný postup

4.2.1.   Potvrdí sa, že informačný dokument výrobcu/dodávateľa preukazuje zhodu s ustanoveniami normy ISO 11992:2003 z hľadiska fyzikálnej vrstvy, vrstvy dátového spojenia a aplikačnej vrstvy.

4.2.2.   So simulátorom spojeným s prípojným vozidlom cez rozhranie podľa normy ISO 7638 a počas prenosu všetkých správ motorového vozidla relevantných pre rozhranie sa skontroluje nasledovné:

4.2.2.1.   Funkcia prevádzkového brzdového systému:

| 4.2.2.1.1. | Odozva prípojného vozidla na parametre vymedzené v EBS 11 normy ISO 11992-2:2003 sa kontroluje takto:
  Tlak v prívodnom vedení na začiatku každej skúšky musí byť ≥ 700 kPa a vozidlo musí byť naložené (podmienky zaťaženia sa na účely tejto skúšky môžu simulovať).






  4.2.2.1.1.1. | Pre prípojné vozidlá vybavené pneumatickým a elektrickým ovládacím vedením: | musia byť pripojené obe ovládacie vedenia; |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2.1.1.

Odozva prípojného vozidla na parametre vymedzené v EBS 11 normy ISO 11992-2:2003 sa kontroluje takto:

Tlak v prívodnom vedení na začiatku každej skúšky musí byť ≥ 700 kPa a vozidlo musí byť naložené (podmienky zaťaženia sa na účely tejto skúšky môžu simulovať).

4.2.2.1.1.1.

Pre prípojné vozidlá vybavené pneumatickým a elektrickým ovládacím vedením:

musia byť pripojené obe ovládacie vedenia;

| | obe ovládacie vedenia musia byť signalizované súčasne; |
| --- | --- |

obe ovládacie vedenia musia byť signalizované súčasne;

| | simulátor musí vysielať správu byte 3, bity 5 – 6; |
| --- | --- |

simulátor musí vysielať správu byte 3, bity 5 – 6;

| | EBS 12 s nastavením na 01b s cieľom indikovať prípojnému vozidlu, že by sa malo zapojiť pneumatické ovládacie vedenie. |
| --- | --- |

EBS 12 s nastavením na 01b s cieľom indikovať prípojnému vozidlu, že by sa malo zapojiť pneumatické ovládacie vedenie.

Parametre, ktoré sa majú skontrolovať:

| Správa vysielaná simulátorom | Tlak v brzdových komorách |
| --- | --- |
| Byte | Digitálna hodnota požiadavky | |
| 3 – 4 | 0 | 0 kPa |
| 3 – 4 | 33 280d

  (650 kPa) | ako sa vymedzuje vo výpočte brzdy výrobcu vozidla |

Správa vysielaná simulátorom

Tlak v brzdových komorách

Byte

Digitálna hodnota požiadavky

3 – 4

0

0 kPa

3 – 4

33 280d

(650 kPa)

ako sa vymedzuje vo výpočte brzdy výrobcu vozidla

| 4.2.2.1.1.2. | Prípojné vozidlá vybavené pneumatickým a elektrickým ovládacím vedením alebo iba elektrickým ovládacím vedením:
  zapojené je len elektrické ovládacie vedenie.
  Simulátor musí zasielať tieto správy:
  Byte 3, bity 5 – 6EBS 12 nastavené na 00bs cieľom indikovať prípojnému vozidlu, že pneumatické ovládacie vedenie nie je k dispozícii, a byte 3, bity 1 – 2 EBS 12 nastavené na 01b s cieľom indikovať prípojnému vozidlu, že signál elektrického ovládacieho vedenia je generovaný z dvoch elektrických obvodov.
  Parametre, ktoré sa majú skontrolovať:







  Správa vysielaná simulátorom | Tlak v brzdových komorách |
| --- | --- | --- |
| Byte | Digitálna hodnota požiadavky | |
| 3 – 4 | 0 | 0 kPa |
| 3 – 4 | 33 280d

  (650 kPa) | ako sa vymedzuje vo výpočte brzdy výrobcu vozidla |

4.2.2.1.1.2.

Prípojné vozidlá vybavené pneumatickým a elektrickým ovládacím vedením alebo iba elektrickým ovládacím vedením:

zapojené je len elektrické ovládacie vedenie.

Simulátor musí zasielať tieto správy:

Byte 3, bity 5 – 6EBS 12 nastavené na 00bs cieľom indikovať prípojnému vozidlu, že pneumatické ovládacie vedenie nie je k dispozícii, a byte 3, bity 1 – 2 EBS 12 nastavené na 01b s cieľom indikovať prípojnému vozidlu, že signál elektrického ovládacieho vedenia je generovaný z dvoch elektrických obvodov.

Parametre, ktoré sa majú skontrolovať:

Správa vysielaná simulátorom

Tlak v brzdových komorách

Byte

Digitálna hodnota požiadavky

3 – 4

0

0 kPa

3 – 4

33 280d

(650 kPa)

ako sa vymedzuje vo výpočte brzdy výrobcu vozidla

| 4.2.2.1.2. | Pre prípojné vozidlá vybavené iba elektrickým ovládacím zariadením sa odozva na správy vymedzené v EBS 12 normy ISO 11992-2:2003 kontroluje takto:
  Pneumatické prívodné vedenie na začiatku každej skúšky musí byť ≥ 700 kPa.
  Elektrické ovládacie vedenie musí byť pripojené k simulátoru.
  Simulátor musí prenášať tieto správy: | byte 3, bity 5 – 6 EBS 12 nastavené na 01b s cieľom indikovať prípojnému vozidlu, že pneumatické ovládacie vedenie nie je k dispozícii; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.2.

Pre prípojné vozidlá vybavené iba elektrickým ovládacím zariadením sa odozva na správy vymedzené v EBS 12 normy ISO 11992-2:2003 kontroluje takto:

Pneumatické prívodné vedenie na začiatku každej skúšky musí byť ≥ 700 kPa.

Elektrické ovládacie vedenie musí byť pripojené k simulátoru.

Simulátor musí prenášať tieto správy:

byte 3, bity 5 – 6 EBS 12 nastavené na 01b s cieľom indikovať prípojnému vozidlu, že pneumatické ovládacie vedenie nie je k dispozícii;

| | Byte 3-4 EBS 11 musí byť nastavené na 0 (žiadna požiadavka na prevádzkovú brzdu). |
| --- | --- |

Byte 3-4 EBS 11 musí byť nastavené na 0 (žiadna požiadavka na prevádzkovú brzdu).

Skontroluje sa odozva na nasledujúce správy:

| EBS 12, Byte 3, Bit 1 – 2 | Tlak v brzdových komorách alebo reakcia prípojného vozidla |
| --- | --- |
| 01b | 0 kPa (uvoľnená prevádzková brzda) |
| 00b | Prípojné vozidlo sa automatický zabrzdí na preukázanie toho, že jazdná súprava nie je kompatibilná. Signál by sa mal takisto vyslať prostredníctvom pin 5 konektora podľa normy ISO 7638:1997 (žltý výstražný signál). |

EBS 12, Byte 3, Bit 1 – 2

Tlak v brzdových komorách alebo reakcia prípojného vozidla

01b

0 kPa (uvoľnená prevádzková brzda)

00b

Prípojné vozidlo sa automatický zabrzdí na preukázanie toho, že jazdná súprava nie je kompatibilná. Signál by sa mal takisto vyslať prostredníctvom pin 5 konektora podľa normy ISO 7638:1997 (žltý výstražný signál).

| 4.2.2.1.3. | Pre prípojné vozidlá pripojené iba cez elektrické ovládacie vedenie odozva prípojného vozidla na poruchu v elektrickom ovládacom prevode prípojného vozidla, ktorá vyplýva zo zníženia účinnosti bŕzd na najmenej 30 % predpísanej hodnoty sa skontroluje podľa nasledujúceho postupu:
  Pneumatické prívodné vedenie na začiatku každej skúšky musí byť ≥ 700 kPa.
  Elektrické ovládacie vedenie musí byť pripojené k simulátoru.
  Byte 3, bity 5 – 6 EBS 12 nastavené na 00b s cieľom indikovať prípojnému vozidlu, že pneumatické ovládacie vedenie nie je k dispozícii.
  Byte 3, bity 1 – 2 EBS 12 nastavené na 01b s cieľom indikovať prípojnému vozidlu, že elektrické ovládacie je generované z dvoch nezávislých obvodov.
  Skontroluje sa toto:






  Skúšobná podmienka | Odozva brzdového systému |
| --- | --- | --- |
| Bez chýb prítomných v brzdovom systéme prípojného vozidla. | Skontroluje sa, či brzdový systém komunikuje so simulátorom a či sú byte 4, bity 3 – 4 EBS 22 nastavené na 00b. |
| Navodí sa chyba v elektrickom prevode ovládania brzdového systému prípojného vozidla, ktorá bráni udržať najmenej 30 % predpísanej účinnosti bŕzd | Skontrolujte, či sú byte 4, bity 3 –4 EBS 22 nastavené na 01b

  alebo
  či dátové komunikácie so simulátorom boli ukončené. |

4.2.2.1.3.

Pre prípojné vozidlá pripojené iba cez elektrické ovládacie vedenie odozva prípojného vozidla na poruchu v elektrickom ovládacom prevode prípojného vozidla, ktorá vyplýva zo zníženia účinnosti bŕzd na najmenej 30 % predpísanej hodnoty sa skontroluje podľa nasledujúceho postupu:

Pneumatické prívodné vedenie na začiatku každej skúšky musí byť ≥ 700 kPa.

Elektrické ovládacie vedenie musí byť pripojené k simulátoru.

Byte 3, bity 5 – 6 EBS 12 nastavené na 00b s cieľom indikovať prípojnému vozidlu, že pneumatické ovládacie vedenie nie je k dispozícii.

Byte 3, bity 1 – 2 EBS 12 nastavené na 01b s cieľom indikovať prípojnému vozidlu, že elektrické ovládacie je generované z dvoch nezávislých obvodov.

Skontroluje sa toto:

Skúšobná podmienka

Odozva brzdového systému

Bez chýb prítomných v brzdovom systéme prípojného vozidla.

Skontroluje sa, či brzdový systém komunikuje so simulátorom a či sú byte 4, bity 3 – 4 EBS 22 nastavené na 00b.

Navodí sa chyba v elektrickom prevode ovládania brzdového systému prípojného vozidla, ktorá bráni udržať najmenej 30 % predpísanej účinnosti bŕzd

Skontrolujte, či sú byte 4, bity 3 –4 EBS 22 nastavené na 01b

alebo

či dátové komunikácie so simulátorom boli ukončené.

4.2.2.2.   Výstraha o poruche

| 4.2.2.2.1. | Kontroluje sa, či je príslušná výstražná správa alebo signál vysielaný za nasledujúcich podmienok:






  4.2.2.2.1.1. | Keď trvalá porucha v elektrickom ovládacom prevode brzdového systému prípojného vozidla bráni dosiahnutiu predpísanej účinnosti prevádzkového brzdenia, simuluje sa takáto porucha a skontroluje sa, či sú byte 2, bity 3 – 4 EBS 22 vysielané prípojným vozidlom nastavené na 01b. Signál by sa mal takisto vyslať prostredníctvom pin 5 konektora podľa normy ISO 7638 (žltý výstražný signál). |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.1.

Kontroluje sa, či je príslušná výstražná správa alebo signál vysielaný za nasledujúcich podmienok:

4.2.2.2.1.1.

Keď trvalá porucha v elektrickom ovládacom prevode brzdového systému prípojného vozidla bráni dosiahnutiu predpísanej účinnosti prevádzkového brzdenia, simuluje sa takáto porucha a skontroluje sa, či sú byte 2, bity 3 – 4 EBS 22 vysielané prípojným vozidlom nastavené na 01b. Signál by sa mal takisto vyslať prostredníctvom pin 5 konektora podľa normy ISO 7638 (žltý výstražný signál).

| 4.2.2.2.1.2. | Zníži sa napätie na pin 1 a 2 konektora ISO 7638 na nižšiu hodnotu ako je hodnota stanovená výrobcom, ktoré zabraňuje, aby bola dosiahnutá predpísaná účinnosť prevádzkového brzdového systému a kontroluje sa, či sú byte 2, bity 3 – 4 EBS 22 vysielané prípojným vozidlom nastavené na 01b. Signál by sa mal takisto vyslať prostredníctvom pin 5 konektora podľa normy ISO 7638 (žltý výstražný signál). |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.2.

Zníži sa napätie na pin 1 a 2 konektora ISO 7638 na nižšiu hodnotu ako je hodnota stanovená výrobcom, ktoré zabraňuje, aby bola dosiahnutá predpísaná účinnosť prevádzkového brzdového systému a kontroluje sa, či sú byte 2, bity 3 – 4 EBS 22 vysielané prípojným vozidlom nastavené na 01b. Signál by sa mal takisto vyslať prostredníctvom pin 5 konektora podľa normy ISO 7638 (žltý výstražný signál).

| 4.2.2.2.1.3. | Skontroluje sa zhoda s ustanoveniami bodu 5.2.2.16 tohto predpisu odpojením prívodného vedenia. Zníži sa tlak v zásobníku stlačeného vzduchu prípojného vozidla na hodnotu uvedenú výrobcom. Skontroluje sa, či sú byte 2, bity 3 – 4 EBS 22 vysielané prípojným vozidlom nastavené na 01ba či sú byte 1, bity 7 – 8 EBS 23 nastavené na 00. Signál by sa mal takisto vyslať prostredníctvom pin 5 konektora podľa normy ISO 7638 (žltý výstražný signál). |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.3.

Skontroluje sa zhoda s ustanoveniami bodu 5.2.2.16 tohto predpisu odpojením prívodného vedenia. Zníži sa tlak v zásobníku stlačeného vzduchu prípojného vozidla na hodnotu uvedenú výrobcom. Skontroluje sa, či sú byte 2, bity 3 – 4 EBS 22 vysielané prípojným vozidlom nastavené na 01ba či sú byte 1, bity 7 – 8 EBS 23 nastavené na 00. Signál by sa mal takisto vyslať prostredníctvom pin 5 konektora podľa normy ISO 7638 (žltý výstražný signál).

| 4.2.2.2.1.4. | Keď je elektrickej časti brzdového zariadenia prvý krát dodaná energia, kontroluje sa, či sú byte 2, bity 3 – 4 EBS 22 vysielané prípojným vozidlom nastavené na 01b. Po kontrole brzdového systému, podľa ktorej sa nevyskytujú žiadne poruchy vyžadujúce si identifikáciu červeným výstražným signálom, by sa mala uvedená správa nastaviť na 00b. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.4.

Keď je elektrickej časti brzdového zariadenia prvý krát dodaná energia, kontroluje sa, či sú byte 2, bity 3 – 4 EBS 22 vysielané prípojným vozidlom nastavené na 01b. Po kontrole brzdového systému, podľa ktorej sa nevyskytujú žiadne poruchy vyžadujúce si identifikáciu červeným výstražným signálom, by sa mala uvedená správa nastaviť na 00b.

4.2.2.3.   Kontrola času odozvy

| 4.2.2.3.1. | Skontroluje sa, bez prítomnosti chýb, či sú splnené požiadavky na čas odozvy brzdového systému vymedzené v bode 3.5.2 prílohy 6 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.2.2.3.1.

Skontroluje sa, bez prítomnosti chýb, či sú splnené požiadavky na čas odozvy brzdového systému vymedzené v bode 3.5.2 prílohy 6 k tomuto predpisu.

4.2.3.   Dodatočné kontroly

| 4.2.3.1. | Podľa uváženia technickej služby sa môžu skôr vymedzené kontrolné postupy opakovať so správami, ktoré sa netýkajú brzdenia, relevantnými pre rozhranie v rôznych stavoch alebo v odpojenom stave.
  Ak sa vykonávajú opakované merania doby odozvy brzdového systému, zmeny zaznamenaných hodnôt môžu byť spôsobené odozvou pneumatík vozidla. Vo všetkých prípadoch musia byť splnené požiadavky na čas odozvy. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Podľa uváženia technickej služby sa môžu skôr vymedzené kontrolné postupy opakovať so správami, ktoré sa netýkajú brzdenia, relevantnými pre rozhranie v rôznych stavoch alebo v odpojenom stave.

Ak sa vykonávajú opakované merania doby odozvy brzdového systému, zmeny zaznamenaných hodnôt môžu byť spôsobené odozvou pneumatík vozidla. Vo všetkých prípadoch musia byť splnené požiadavky na čas odozvy.

---

(1)  Táto špecifikácia je zakázaná podľa poznámky pod čiarou č. 4 k bodu 5.1.3.1.3 tohto predpisu.

(2)  Nepovinná na ťažných vozidlách s elektrickým a pneumatickým ovládacím vedením, ak pneumatické ovládacie vedenie spĺňa príslušné požiadavky na sekundárne brzdenie.

---

PRÍLOHA 18

Osobitné požiadavky uplatňované na bezpečnostné aspekty komplexných elektronických ovládacích systémov vozidla

1.   VŠEOBECNE

V tejto prílohe sa vymedzujú osobitné požiadavky na dokumentáciu, stratégiu chýb a overovanie z hľadiska bezpečnostných aspektov komplexných elektronických systémov ovládania vozidla (bod 2.3), pokiaľ sa to týka tohto predpisu.

Na túto prílohu môžu byť odkazy v osobitných bodoch tohto predpisu z hľadiska bezpečnostných funkcií, ktoré sú ovládané elektronickým(-i) systémom(-ami).

V tejto prílohe sa nešpecifikujú kritériá na účinnosť pre „systém“, no obsahuje metodiku uplatňovanú na proces konštrukcie a informácie, ktoré musia byť oznámené technickej službe na účely typového schválenia.

Tieto informácie ukazujú, či „systém“ v normálnom a poruchovom stave spĺňa všetky príslušné požiadavky na účinnosť špecifikované kdekoľvek v tomto predpise.

2.   VYMEDZENIE POJMOV

Na účely tejto prílohy:

| 2.1. | „bezpečnostná koncepcia“ je opis opatrení začlenených do systému napríklad v rámci elektronických jednotiek tak, aby bola zabezpečená integrita systému a tým zabezpečená bezpečná prevádzka aj v prípade elektrickej poruchy.
  Súčasťou bezpečnostnej koncepcie môže byť aj možnosť čiastočnej prevádzky alebo tiež podporného systému pre životne dôležité funkcie vozidla; |
| --- | --- |

2.1.

„bezpečnostná koncepcia“ je opis opatrení začlenených do systému napríklad v rámci elektronických jednotiek tak, aby bola zabezpečená integrita systému a tým zabezpečená bezpečná prevádzka aj v prípade elektrickej poruchy.

Súčasťou bezpečnostnej koncepcie môže byť aj možnosť čiastočnej prevádzky alebo tiež podporného systému pre životne dôležité funkcie vozidla;

| 2.2. | „elektronický ovládací systém“ je kombinácia jednotiek navrhnutých na spoluprácu pri vytváraní stanovenej funkcie ovládania vozidla pomocou elektronického spracovania údajov.
  Takéto systémy, často ovládané softvérom, sú zostavené z diskrétnych funkčných komponentov ako sú snímače, elektronické jednotky ovládania a ovládače a sú spojené prenosovými vedeniami. Môžu zahŕňať mechanické, elektricko-pneumatické alebo elektricko-hydraulické prvky.
  Tu uvedený „systém“ je systém, pre ktorý sa žiada typové schválenie; |
| --- | --- |

2.2.

„elektronický ovládací systém“ je kombinácia jednotiek navrhnutých na spoluprácu pri vytváraní stanovenej funkcie ovládania vozidla pomocou elektronického spracovania údajov.

Takéto systémy, často ovládané softvérom, sú zostavené z diskrétnych funkčných komponentov ako sú snímače, elektronické jednotky ovládania a ovládače a sú spojené prenosovými vedeniami. Môžu zahŕňať mechanické, elektricko-pneumatické alebo elektricko-hydraulické prvky.

Tu uvedený „systém“ je systém, pre ktorý sa žiada typové schválenie;

| 2.3. | „komplexné elektronické ovládacie systémy vozidla“ sú elektronické ovládacie systémy podliehajúce hierarchii ovládania, v ktorej môže byť potlačená funkcia ovládania prostredníctvom elektronického ovládacieho systému/funkcie vyššieho stupňa.
  Funkcia, ktorá je potlačená, sa stáva časťou komplexného systému; |
| --- | --- |

2.3.

„komplexné elektronické ovládacie systémy vozidla“ sú elektronické ovládacie systémy podliehajúce hierarchii ovládania, v ktorej môže byť potlačená funkcia ovládania prostredníctvom elektronického ovládacieho systému/funkcie vyššieho stupňa.

Funkcia, ktorá je potlačená, sa stáva časťou komplexného systému;

| 2.4. | systémy/funkcie „vyššieho stupňa ovládania“ sú tie, ktoré využívajú ďalšie spracovanie a/alebo podmienky snímania s cieľom zmeniť správanie sa vozidla prostredníctvom riadenia zmien v normálnej(-ych) funkcii(-iách) systému ovládania vozidla.
  To umožňuje, aby komplexné systémy automaticky zmenili svoje ciele podľa priority, ktorá závisí od nasnímaných okolností; |
| --- | --- |

2.4.

systémy/funkcie „vyššieho stupňa ovládania“ sú tie, ktoré využívajú ďalšie spracovanie a/alebo podmienky snímania s cieľom zmeniť správanie sa vozidla prostredníctvom riadenia zmien v normálnej(-ych) funkcii(-iách) systému ovládania vozidla.

To umožňuje, aby komplexné systémy automaticky zmenili svoje ciele podľa priority, ktorá závisí od nasnímaných okolností;

| 2.5. | „jednotky“ sú najmenšími časťami komponentov systému, ktoré sa budú brať do úvahy v tejto prílohe, pretože s týmito kombináciami komponentov sa bude zaobchádzať ako s jednotlivými objektmi na účely identifikácie, analýzy alebo výmeny; |
| --- | --- |

2.5.

„jednotky“ sú najmenšími časťami komponentov systému, ktoré sa budú brať do úvahy v tejto prílohe, pretože s týmito kombináciami komponentov sa bude zaobchádzať ako s jednotlivými objektmi na účely identifikácie, analýzy alebo výmeny;

| 2.6. | „prenosové vedenia“ sú prostriedky používané na prepojenie rozmiestnených jednotiek na účely prenosu signálov, prevádzkových údajov alebo dodávky energie.
  Toto zariadenie je vo všeobecnosti elektrické, no v niektorých častiach môže byť optické, pneumatické, hydraulické alebo mechanické; |
| --- | --- |

2.6.

„prenosové vedenia“ sú prostriedky používané na prepojenie rozmiestnených jednotiek na účely prenosu signálov, prevádzkových údajov alebo dodávky energie.

Toto zariadenie je vo všeobecnosti elektrické, no v niektorých častiach môže byť optické, pneumatické, hydraulické alebo mechanické;

| 2.7. | „rozsah ovládania“ sa vzťahuje na výstupné premenné a určuje rozsah, v ktorom bude systém pravdepodobne vykonávať ovládanie; |
| --- | --- |

2.7.

„rozsah ovládania“ sa vzťahuje na výstupné premenné a určuje rozsah, v ktorom bude systém pravdepodobne vykonávať ovládanie;

| 2.8. | „hranica funkčnej prevádzky“ určuje hranice vonkajších fyzikálnych limitov, v rámci ktorých môže systém udržiavať ovládanie. |
| --- | --- |

2.8.

„hranica funkčnej prevádzky“ určuje hranice vonkajších fyzikálnych limitov, v rámci ktorých môže systém udržiavať ovládanie.

3.   DOKUMENTÁCIA

3.1.   Požiadavky

Výrobca poskytne súbor dokumentácie, ktorý umožní prístup k základnej konštrukcii „systému“ alebo k prostriedkom, pomocou ktorých je prepojený s inými vozidlovými systémami alebo ktorými priamo ovláda výstupné premenné.

Je potrebné vysvetliť funkciu(-e) „systému“ a bezpečnostnú koncepciu stanovenú výrobcom.

Dokumentácia musí byť stručná, ale musí poskytnúť dôkaz, že konštrukcia a vývoj využili odborné poznatky zo všetkých oblastí systému, ktoré sú v ňom zahrnuté.

Na účely pravidelných technických kontrol je potrebné v dokumentácii opísať, ako je možné kontrolovať súčasný prevádzkový stav „systému“.

| 3.1.1. | Dokumentácia musí byť dostupná v dvoch častiach:






  a) | súbor formálnej dokumentácie na schválenie obsahujúci materiál uvedený v bode 3 (s výnimkou súboru v bode 3.4.4), ktorý musí byť poskytnutý technickej službe v čase predloženia žiadosti o typové schválenie. To sa bude považovať za základnú referenciu pre overovací proces stanovený v bode 4 tejto prílohy; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Dokumentácia musí byť dostupná v dvoch častiach:

a)

súbor formálnej dokumentácie na schválenie obsahujúci materiál uvedený v bode 3 (s výnimkou súboru v bode 3.4.4), ktorý musí byť poskytnutý technickej službe v čase predloženia žiadosti o typové schválenie. To sa bude považovať za základnú referenciu pre overovací proces stanovený v bode 4 tejto prílohy;

| b) | doplňujúci materiál a analytické údaje bodu 3.4.4, ktoré si ponecháva výrobca, ale ktoré sprístupní na kontrolu v čase typového schvaľovania. |
| --- | --- |

b)

doplňujúci materiál a analytické údaje bodu 3.4.4, ktoré si ponecháva výrobca, ale ktoré sprístupní na kontrolu v čase typového schvaľovania.

3.2.   Opis funkcií „systému“

Je potrebné poskytnúť opis, ktorý bude obsahovať jednoduché vysvetlenie všetkých ovládacích funkcií „systému“ a metódy použité na dosiahnutie cieľov vrátane uvedenia mechanizmu(-ov), ktorým(-i) sa ovládanie vykonáva.

| 3.2.1. | Je potrebné poskytnúť zoznam všetkých vstupných a snímaných premenných a ich určený rozsah fungovania. |
| --- | --- |

3.2.1.

Je potrebné poskytnúť zoznam všetkých vstupných a snímaných premenných a ich určený rozsah fungovania.

| 3.2.2. | Je potrebné poskytnúť zoznam všetkých výstupných premenných, ktoré sú „systémom“ ovládané a v každom prípade uviesť údaje o tom, či je ovládanie priame alebo sprostredkované cez iný systém vozidla. Musí sa určiť rozsah ovládania (bod 2.7) každej premennej. |
| --- | --- |

3.2.2.

Je potrebné poskytnúť zoznam všetkých výstupných premenných, ktoré sú „systémom“ ovládané a v každom prípade uviesť údaje o tom, či je ovládanie priame alebo sprostredkované cez iný systém vozidla. Musí sa určiť rozsah ovládania (bod 2.7) každej premennej.

| 3.2.3. | Musia sa uviesť limity určujúce hranice funkčnej prevádzky (bod 2.8.), pokiaľ je to potrebné vo vzťahu k účinnosti systému. |
| --- | --- |

3.2.3.

Musia sa uviesť limity určujúce hranice funkčnej prevádzky (bod 2.8.), pokiaľ je to potrebné vo vzťahu k účinnosti systému.

3.3.   Usporiadanie a schéma systému

3.3.1.   Inventár komponentov

Je potrebné poskytnúť zoznam na overenie všetkých jednotiek „systému“, v ktorom budú uvedené ostatné systémy vozidla, ktoré sú potrebné na dosiahnutie príslušnej ovládacej funkcie.

Je potrebné poskytnúť schematický náčrt, ktorý zobrazuje tieto jednotky vo vzájomnej kombinácii a rozmiestnenie vybavenia a prepojenia.

3.3.2.   Funkcie jednotiek

Je potrebné uviesť funkciu každej jednotky „systému“ a signály, ktorými je prepojená s ostatnými jednotkami alebo s ostatnými systémami vozidla. Môže sa to zabezpečiť štítkovým blokovým diagramom alebo inou schémou, prípadne opisom, ktorý bude sprevádzať taký diagram.

3.3.3.   Prepojenia

Prepojenia v rámci „systému“ sa zobrazujú schémou obvodu pre elektrické prenosové vedenia, schémou optického vlákna pre optické vedenia, schémou vedenia pre pneumatické alebo hydraulické prenosové zariadenie a zjednodušenou schémou pre mechanické spojenia.

3.3.4.   Tok signálov a priority

Musí byť jednoznačný súlad medzi týmito prenosovými vedeniami a signálmi prenášanými medzi jednotkami.

Stanovujú sa priority signálov na multiplexných dátových dráhach, pričom prioritou môže byť výsledok, ktorý má vplyv na účinnosť alebo bezpečnosť, pokiaľ ide o tento predpis.

3.3.5.   Identifikácia jednotiek

Každá jednotka musí byť zreteľne a jednoznačne identifikovateľná (napr. označením hardvéru a označením alebo softvérovým výstupom pre softvérový obsah), aby sa zladil hardvér so zodpovedajúcou dokumentáciou.

Keď sú funkcie kombinované v rámci jednej jednotky alebo v skutočnosti v jednom počítači, ale z hľadiska prehľadnosti a ľahšieho pochopenia sú zobrazené vo viacnásobných blokoch v blokovej schéme, používa sa len jedno identifikačné označenie hardvéru.

Výrobca použitím tejto identifikácie potvrdzuje, že dodané zariadenie je v súlade s príslušným dokumentom.

| 3.3.5.1. | Identifikácia vymedzuje verziu hardvéru a softvéru a keď sa zmení softvér tak, že to mení funkciu jednotky z hľadiska tohto predpisu, táto identifikácia sa tiež musí zmeniť. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

Identifikácia vymedzuje verziu hardvéru a softvéru a keď sa zmení softvér tak, že to mení funkciu jednotky z hľadiska tohto predpisu, táto identifikácia sa tiež musí zmeniť.

3.4.   Bezpečnostná koncepcia výrobcu

| 3.4.1. | Výrobca poskytne vyhlásenie, ktorým potvrdí, že stratégia zvolená na dosiahnutie cieľov „systému“ nebude mať, v neporuchovom stave, vplyv na bezpečnú prevádzku systémov, ktoré sú predmetom ustanovení tohto predpisu. |
| --- | --- |

3.4.1.

Výrobca poskytne vyhlásenie, ktorým potvrdí, že stratégia zvolená na dosiahnutie cieľov „systému“ nebude mať, v neporuchovom stave, vplyv na bezpečnú prevádzku systémov, ktoré sú predmetom ustanovení tohto predpisu.

| 3.4.2. | Z hľadiska softvéru používaného v „systéme“ sa musí vysvetliť rámcová architektúra a musia sa identifikovať použité vývojové metódy a nástroje. Výrobca na požiadanie predloží dôkazy o prostriedkoch, ktorými určil realizáciu systémovej logiky v priebehu procesu navrhovania a vývoja. |
| --- | --- |

3.4.2.

Z hľadiska softvéru používaného v „systéme“ sa musí vysvetliť rámcová architektúra a musia sa identifikovať použité vývojové metódy a nástroje. Výrobca na požiadanie predloží dôkazy o prostriedkoch, ktorými určil realizáciu systémovej logiky v priebehu procesu navrhovania a vývoja.

| 3.4.3. | Výrobca poskytuje technickým orgánom vysvetlenie konštrukčných opatrení začlenených do „systému“ tak, aby bola zaručená bezpečná prevádzka v poruchovom stave. Možné konštrukčné predpisy v prípade poruchy „systému“ sú napríklad:






  a) | uchýliť sa k prevádzke s použitím čiastočného systému; |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

Výrobca poskytuje technickým orgánom vysvetlenie konštrukčných opatrení začlenených do „systému“ tak, aby bola zaručená bezpečná prevádzka v poruchovom stave. Možné konštrukčné predpisy v prípade poruchy „systému“ sú napríklad:

a)

uchýliť sa k prevádzke s použitím čiastočného systému;

| b) | prepnutie na samostatný podporný systém; |
| --- | --- |

b)

prepnutie na samostatný podporný systém;

| c) | odstránenie funkcie vyššej úrovne. |
| --- | --- |

c)

odstránenie funkcie vyššej úrovne.

V prípade poruchy musí byť vodič varovaný napríklad výstražnými signálmi alebo zobrazením správy. Keď nie je systém vodičom deaktivovaný napríklad otočením zapaľovacieho spínača do polohy „vypnutý“ alebo vypnutím uvedenej konkrétnej funkcie v prípade, že je k dispozícii špeciálny spínač na tento účel, výstraha trvá tak dlho ako poruchový stav.

| 3.4.3.1. | Ak sa pomocou zvoleného opatrenia vyberie režim prevádzky s čiastočnou účinnosťou za určitých poruchových podmienok, potom sa tieto podmienky musia uviesť a musia sa určiť z toho vyplývajúce limity účinnosti. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

Ak sa pomocou zvoleného opatrenia vyberie režim prevádzky s čiastočnou účinnosťou za určitých poruchových podmienok, potom sa tieto podmienky musia uviesť a musia sa určiť z toho vyplývajúce limity účinnosti.

| 3.4.3.2. | Ak sa pomocou zvoleného opatrenia vyberie druhá (podporná) metóda realizácie cieľa systému ovládania vozidla, je potrebné vysvetliť princípy prepínacieho mechanizmu, logiky a mieru nadbytočnosti, a tiež akékoľvek zabudované podporné kontrolné charakteristiky a z toho vyplývajúce limity vymedzenej podpornej účinnosti. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

Ak sa pomocou zvoleného opatrenia vyberie druhá (podporná) metóda realizácie cieľa systému ovládania vozidla, je potrebné vysvetliť princípy prepínacieho mechanizmu, logiky a mieru nadbytočnosti, a tiež akékoľvek zabudované podporné kontrolné charakteristiky a z toho vyplývajúce limity vymedzenej podpornej účinnosti.

| 3.4.3.3. | Ak sa pomocou zvoleného opatrenia vyberie odstránenie funkcie vyššej úrovne, všetky zodpovedajúce výstupné ovládacie signály spojené s touto funkciou sa zablokujú a takým spôsobom sa obmedzí prenos poruchy. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

Ak sa pomocou zvoleného opatrenia vyberie odstránenie funkcie vyššej úrovne, všetky zodpovedajúce výstupné ovládacie signály spojené s touto funkciou sa zablokujú a takým spôsobom sa obmedzí prenos poruchy.

| 3.4.4. | K dokumentácii sa priložia analýzy, ktoré celkovo ukážu, ako sa systém bude správať v prípade výskytu ktorejkoľvek zo špecifikovaných porúch, ktoré budú mať vplyv na účinnosť ovládania vozidla alebo na bezpečnosť.
  Môžu byť založené na poruchovom režime a analýze vplyvov (FMEA), analýze stromu poruchy (FTA) alebo inom podobnom procese vhodnom na posúdenie bezpečnosti systému.
  Výrobca musí stanoviť a udržiavať zvolený analytický prístup, resp. prístupy a musí ho, resp. ich sprístupniť na kontrolu vykonávanú technickou službou v čase typového schvaľovania. |
| --- | --- |

3.4.4.

K dokumentácii sa priložia analýzy, ktoré celkovo ukážu, ako sa systém bude správať v prípade výskytu ktorejkoľvek zo špecifikovaných porúch, ktoré budú mať vplyv na účinnosť ovládania vozidla alebo na bezpečnosť.

Môžu byť založené na poruchovom režime a analýze vplyvov (FMEA), analýze stromu poruchy (FTA) alebo inom podobnom procese vhodnom na posúdenie bezpečnosti systému.

Výrobca musí stanoviť a udržiavať zvolený analytický prístup, resp. prístupy a musí ho, resp. ich sprístupniť na kontrolu vykonávanú technickou službou v čase typového schvaľovania.

| 3.4.4.1. | V tejto dokumentácii je potrebné rozpísať monitorované parametre a pre každý typ poruchového stavu uvedený v bode 3.4.4 stanoviť výstražný signál daný vodičovi a/alebo personálu služby/technickej kontroly. |
| --- | --- |

3.4.4.1.

V tejto dokumentácii je potrebné rozpísať monitorované parametre a pre každý typ poruchového stavu uvedený v bode 3.4.4 stanoviť výstražný signál daný vodičovi a/alebo personálu služby/technickej kontroly.

4.   OVERENIE A SKÚŠKA

| 4.1. | Funkčná prevádzka „systému“ uvedená v dokumentácii požadovanej podľa bodu 3 sa skúša takto:






  4.1.1. | Overenie funkcie „systému“
  Na stanovenie normálnych prevádzkových úrovní sa vykonáva overenie účinnosti systému vozidla v neporuchovom stave v porovnaní so základnými orientačnými špecifikáciami výrobcu, pokiaľ nepodlieha špecifikovanej skúške účinnosti v rámci schvaľovacieho postupu podľa tohto alebo iného predpisu. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Funkčná prevádzka „systému“ uvedená v dokumentácii požadovanej podľa bodu 3 sa skúša takto:

4.1.1.

Overenie funkcie „systému“

Na stanovenie normálnych prevádzkových úrovní sa vykonáva overenie účinnosti systému vozidla v neporuchovom stave v porovnaní so základnými orientačnými špecifikáciami výrobcu, pokiaľ nepodlieha špecifikovanej skúške účinnosti v rámci schvaľovacieho postupu podľa tohto alebo iného predpisu.

| 4.1.2. | Overenie bezpečnostnej koncepcie podľa bodu 3.4.
  Reakcia „systému“ sa podľa uváženia schvaľovacieho orgánu kontroluje s poruchou v ktorejkoľvek jednotlivej jednotke použitím zodpovedajúcich výstupných signálov elektrickým jednotkám alebo mechanickým prvkom, aby sa simulovali účinky vnútornej poruchy v rámci jednotky.






  4.1.2.1. | Výsledky overenia musia zodpovedať dokumentovanému prehľadu analýzy porúch na takej úrovni celkového účinku, aby sa bezpečnostná koncepcia a jej uplatňovanie potvrdili ako primerané. |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

Overenie bezpečnostnej koncepcie podľa bodu 3.4.

Reakcia „systému“ sa podľa uváženia schvaľovacieho orgánu kontroluje s poruchou v ktorejkoľvek jednotlivej jednotke použitím zodpovedajúcich výstupných signálov elektrickým jednotkám alebo mechanickým prvkom, aby sa simulovali účinky vnútornej poruchy v rámci jednotky.

4.1.2.1.

Výsledky overenia musia zodpovedať dokumentovanému prehľadu analýzy porúch na takej úrovni celkového účinku, aby sa bezpečnostná koncepcia a jej uplatňovanie potvrdili ako primerané.

---

PRÍLOHA 19

SKÚŠANIE ÚČINNOSTI BRZDOVÝCH KOMPONENTOV PRÍPOJNÉHO VOZIDLA

1.   VŠEOBECNE

| 1.1. | V tejto prílohe sa vymedzujú skúšobné postupy platné pri vymedzení účinnosti nasledujúcich komponentov:






  1.1.1. | Membránové brzdové komory (pozri bod 2). |
| --- | --- | --- |

1.1.

V tejto prílohe sa vymedzujú skúšobné postupy platné pri vymedzení účinnosti nasledujúcich komponentov:

1.1.1.

Membránové brzdové komory (pozri bod 2).

| 1.1.2. | Pružinové brzdy (pozri bod 3). |
| --- | --- |

1.1.2.

Pružinové brzdy (pozri bod 3).

| 1.1.3. | Brzdy prípojného vozidla – charakteristiky účinnosti so studenými brzdami (pozri bod 4). |
| --- | --- |

1.1.3.

Brzdy prípojného vozidla – charakteristiky účinnosti so studenými brzdami (pozri bod 4).

| 1.1.4. | Protiblokovacie brzdové systémy (pozri bod 5).
  (POZNÁMKA: Postupy na určenie účinnosti skúšky slabnutia účinnosti bŕzd pre brzdy prípojného vozidla a zariadenia na automatické nastavenie opotrebovania bŕzd sú vymedzené v prílohe 11 tohto predpisu.) |
| --- | --- |

1.1.4.

Protiblokovacie brzdové systémy (pozri bod 5).

(POZNÁMKA: Postupy na určenie účinnosti skúšky slabnutia účinnosti bŕzd pre brzdy prípojného vozidla a zariadenia na automatické nastavenie opotrebovania bŕzd sú vymedzené v prílohe 11 tohto predpisu.)

| 1.2. | Uvedené skúšobné protokoly sa môžu použiť v spojení s postupmi vymedzenými v prílohe 20 k tomuto predpisu alebo v čase hodnotenia prípojného vozidla, ktoré podlieha požiadavkám na skutočnú účinnosť vymedzeným pre príslušné prípojné vozidlo. |
| --- | --- |

1.2.

Uvedené skúšobné protokoly sa môžu použiť v spojení s postupmi vymedzenými v prílohe 20 k tomuto predpisu alebo v čase hodnotenia prípojného vozidla, ktoré podlieha požiadavkám na skutočnú účinnosť vymedzeným pre príslušné prípojné vozidlo.

2.   CHARAKTERISTIKY ÚČINNOSTI PRE MEMBRÁNOVÉ BRZDOVÉ KOMORY

2.1.   Všeobecne

| 2.1.1. | V tomto bode sa vymedzuje postup, prostredníctvom ktorého sa určujú charakteristiky ťahu/zdvihu/tlaku pre membránové brzdové komory, ktoré sa používajú pre brzdové systémy so stlačeným vzduchom (1) na generovanie síl vyžadovaných v brzdách s mechanickým aktivovaním.
  Na účely tohto overovacieho postupu sa časť prevádzkovej brzdy kombinovaného pružinového aktivátora brzdy považuje za membránovú brzdovú komoru. |
| --- | --- |

2.1.1.

V tomto bode sa vymedzuje postup, prostredníctvom ktorého sa určujú charakteristiky ťahu/zdvihu/tlaku pre membránové brzdové komory, ktoré sa používajú pre brzdové systémy so stlačeným vzduchom (1) na generovanie síl vyžadovaných v brzdách s mechanickým aktivovaním.

Na účely tohto overovacieho postupu sa časť prevádzkovej brzdy kombinovaného pružinového aktivátora brzdy považuje za membránovú brzdovú komoru.

| 2.1.2. | Overené charakteristiky účinnosti udávané výrobcom sa použijú pri všetkých výpočtoch týkajúcich sa požiadaviek na kompatibilitu bŕzd uvedených v prílohe 10, požiadaviek na účinnosť prevádzkového brzdenia typu 0 so studenými brzdami uvedených v prílohe 20 a určenia dostupného zdvihu aktivátora vzhľadom na overenie účinnosti s ohriatymi brzdami prílohy 11. |
| --- | --- |

2.1.2.

Overené charakteristiky účinnosti udávané výrobcom sa použijú pri všetkých výpočtoch týkajúcich sa požiadaviek na kompatibilitu bŕzd uvedených v prílohe 10, požiadaviek na účinnosť prevádzkového brzdenia typu 0 so studenými brzdami uvedených v prílohe 20 a určenia dostupného zdvihu aktivátora vzhľadom na overenie účinnosti s ohriatymi brzdami prílohy 11.

2.2.   Skúšobný postup:

| 2.2.1. | Za východiskovú polohu brzdovej komory sa považuje nestlačená poloha. |
| --- | --- |

2.2.1.

Za východiskovú polohu brzdovej komory sa považuje nestlačená poloha.

| 2.2.2. | Pri menovitých prírastkoch tlaku ≤ 100 kPa, v rozsahu tlaku od 100 do ≥ 800 kPa, sa monitoruje zodpovedajúci generovaný ťah v celom rozsahu zdvihu dostupnom pre rýchlosť presunu zdvihu ≤ 10 mm/s alebo pri náraste zdvihu ≤ 10 mm, pričom aplikovaný tlak nesmie kolísať o viac ako ± 5 kPa. |
| --- | --- |

2.2.2.

Pri menovitých prírastkoch tlaku ≤ 100 kPa, v rozsahu tlaku od 100 do ≥ 800 kPa, sa monitoruje zodpovedajúci generovaný ťah v celom rozsahu zdvihu dostupnom pre rýchlosť presunu zdvihu ≤ 10 mm/s alebo pri náraste zdvihu ≤ 10 mm, pričom aplikovaný tlak nesmie kolísať o viac ako ± 5 kPa.

| 2.2.3. | Pre každý prírastok tlaku sa určí zodpovedajúci priemerný ťah (ThA) a účinný zdvih (sp), ako je uvedené v dodatku 7 tejto prílohy. |
| --- | --- |

2.2.3.

Pre každý prírastok tlaku sa určí zodpovedajúci priemerný ťah (ThA) a účinný zdvih (sp), ako je uvedené v dodatku 7 tejto prílohy.

2.3.   Overenie

| 2.3.1. | S odkazom na dodatok 1 body 3.1, 3.2, 3.3 a 3.4 tejto prílohy sa skúša minimálne 6 vzoriek a vydá sa overovací protokol za predpokladu, že sú splnené požiadavky bodov 2.3.2, 2.3.3 a 2.3.4. |
| --- | --- |

2.3.1.

S odkazom na dodatok 1 body 3.1, 3.2, 3.3 a 3.4 tejto prílohy sa skúša minimálne 6 vzoriek a vydá sa overovací protokol za predpokladu, že sú splnené požiadavky bodov 2.3.2, 2.3.3 a 2.3.4.

| 2.3.2. | Pokiaľ ide o overenie priemerného ťahu (ThA) – f(p), graf vymedzujúci prijateľnú odchýlku účinnosti sa skonštruuje podľa vzoru uvedeného v diagrame 1, ktorý je založený na vzťahu medzi ťahom a tlakom, ktorý stanoví výrobca. Výrobca tiež vymedzí kategóriu prípojného vozidla, pre ktorú sa môže použiť brzdová komora a uplatniť zodpovedajúce tolerančné rozpätie. |
| --- | --- |

2.3.2.

Pokiaľ ide o overenie priemerného ťahu (ThA) – f(p), graf vymedzujúci prijateľnú odchýlku účinnosti sa skonštruuje podľa vzoru uvedeného v diagrame 1, ktorý je založený na vzťahu medzi ťahom a tlakom, ktorý stanoví výrobca. Výrobca tiež vymedzí kategóriu prípojného vozidla, pre ktorú sa môže použiť brzdová komora a uplatniť zodpovedajúce tolerančné rozpätie.

| 2.3.3. | Musí sa overiť, či tlak (p15) požadovaný na vytvorenie zdvihu 15 mm zdvíhacej tyčky z východiskovej polohy, s toleranciou ± 10 kPa použitím jedného z nasledujúcich skúšobných postupov:






  2.3.3.1. | Použitím stanovenej funkcie ťahu (ThA) – f(p) sa prahový tlak brzdovej komory vypočíta pri ThA = 0. Potom sa overí, či sa pri použití tohto prahového tlaku dosiahne zdvih zdvíhacej tyčky vymedzený v bode 2.3.3. |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

Musí sa overiť, či tlak (p15) požadovaný na vytvorenie zdvihu 15 mm zdvíhacej tyčky z východiskovej polohy, s toleranciou ± 10 kPa použitím jedného z nasledujúcich skúšobných postupov:

2.3.3.1.

Použitím stanovenej funkcie ťahu (ThA) – f(p) sa prahový tlak brzdovej komory vypočíta pri ThA = 0. Potom sa overí, či sa pri použití tohto prahového tlaku dosiahne zdvih zdvíhacej tyčky vymedzený v bode 2.3.3.

| 2.3.3.2. | Výrobca stanoví prahový tlak brzdovej komory (p15) a overí sa, či sa pri použití tohto tlaku dosiahne zdvih zdvíhacej tyčky vymedzený v bode 2.3.3. |
| --- | --- |

2.3.3.2.

Výrobca stanoví prahový tlak brzdovej komory (p15) a overí sa, či sa pri použití tohto tlaku dosiahne zdvih zdvíhacej tyčky vymedzený v bode 2.3.3.

| 2.3.4. | Pokiaľ ide o overenie účinného zdvihu (sp) – f(p), nameraná hodnota nesmie byť menšia ako – 4 % charakteristík sp pri rozsahu tlaku stanovenom výrobcom. Táto hodnota musí byť zaznamenaná a špecifikovaná v bode 3.3.1 dodatku 1 k tejto prílohe. Mimo tohto rozsahu tlaku môže tolerancia presiahnuť – 4 %.

  Diagram 1 |
| --- | --- |

2.3.4.

Pokiaľ ide o overenie účinného zdvihu (sp) – f(p), nameraná hodnota nesmie byť menšia ako – 4 % charakteristík sp pri rozsahu tlaku stanovenom výrobcom. Táto hodnota musí byť zaznamenaná a špecifikovaná v bode 3.3.1 dodatku 1 k tejto prílohe. Mimo tohto rozsahu tlaku môže tolerancia presiahnuť – 4 %.

Diagram 1

Image

| 2.3.5. | Výsledky skúšky sa zaznamenajú do formulára, ktorého model je znázornený v dodatku 2 k tejto prílohe a zahrnú sa do overovacieho protokolu uvedeného v bode 2.4. |
| --- | --- |

2.3.5.

Výsledky skúšky sa zaznamenajú do formulára, ktorého model je znázornený v dodatku 2 k tejto prílohe a zahrnú sa do overovacieho protokolu uvedeného v bode 2.4.

2.4.   Overovací protokol:

| 2.4.1. | Charakteristiky účinnosti uvedené výrobcom overené výsledkami skúšky zaznamenanými v súlade s bodom 2.3.2 sa zaznamenajú do formulára, ktorého model je znázornený v dodatku 2 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

2.4.1.

Charakteristiky účinnosti uvedené výrobcom overené výsledkami skúšky zaznamenanými v súlade s bodom 2.3.2 sa zaznamenajú do formulára, ktorého model je znázornený v dodatku 2 k tejto prílohe.

3.   CHARAKTERISTIKY ÚČINNOSTI PRE PRUŽINOVÉ BRZDY

3.1.   Všeobecne

| 3.1.1. | V tomto bode sa vymedzuje postup, prostredníctvom ktorého sa určujú charakteristiky ťahu/zdvihu/tlaku pre membránové brzdové komory (2), ktoré sa používajú v brzdových systémoch so stlačeným vzduchom na generovanie síl vyžadovaných v brzdách s mechanickým aktivovaním.
  Na účely tohto overovacieho postupu sa časť pružinovej brzdy kombinovaného pružinového aktivátora brzdy považuje za membránovú pružinovú brzdu. |
| --- | --- |

3.1.1.

V tomto bode sa vymedzuje postup, prostredníctvom ktorého sa určujú charakteristiky ťahu/zdvihu/tlaku pre membránové brzdové komory (2), ktoré sa používajú v brzdových systémoch so stlačeným vzduchom na generovanie síl vyžadovaných v brzdách s mechanickým aktivovaním.

Na účely tohto overovacieho postupu sa časť pružinovej brzdy kombinovaného pružinového aktivátora brzdy považuje za membránovú pružinovú brzdu.

| 3.1.2. | Charakteristiky účinnosti uvedené výrobcom sa použijú pri všetkých výpočtoch týkajúcich sa požiadaviek na účinnosť parkovacieho brzdenia uvedených v prílohe 20. |
| --- | --- |

3.1.2.

Charakteristiky účinnosti uvedené výrobcom sa použijú pri všetkých výpočtoch týkajúcich sa požiadaviek na účinnosť parkovacieho brzdenia uvedených v prílohe 20.

3.2.   Skúšobný postup

| 3.2.1. | Za východiskovú polohu pružinovej brzdovej komory sa považuje úplne stlačená poloha. |
| --- | --- |

3.2.1.

Za východiskovú polohu pružinovej brzdovej komory sa považuje úplne stlačená poloha.

| 3.2.2. | Pri menovitých prírastkoch zdvihu ≤ 10 mm sa monitoruje zodpovedajúci generovaný ťah v rámci rozsahu plného zdvihu pri nulovom tlaku. |
| --- | --- |

3.2.2.

Pri menovitých prírastkoch zdvihu ≤ 10 mm sa monitoruje zodpovedajúci generovaný ťah v rámci rozsahu plného zdvihu pri nulovom tlaku.

| 3.2.3. | Tlak sa potom postupne zvyšuje, až kým nie je dosiahnutý zdvih 10 mm od východiskovej polohy a tento tlak vymedzený ako uvoľňovací tlak sa zaznamená. |
| --- | --- |

3.2.3.

Tlak sa potom postupne zvyšuje, až kým nie je dosiahnutý zdvih 10 mm od východiskovej polohy a tento tlak vymedzený ako uvoľňovací tlak sa zaznamená.

| 3.2.4. | Tlak sa potom zvýši na 850 kPa alebo na maximálny prevádzkový tlak uvedený výrobcom podľa toho, ktorý z nich je nižší. |
| --- | --- |

3.2.4.

Tlak sa potom zvýši na 850 kPa alebo na maximálny prevádzkový tlak uvedený výrobcom podľa toho, ktorý z nich je nižší.

3.3.   Overenie

| 3.3.1. | S odkazom na dodatok 3 položky 2.1, 3.1, 3.2 a 3.3 sa skúša minimálne 6 vzoriek a vydá sa overovací protokol za predpokladu, že sú splnené nasledujúce podmienky:






  3.3.1.1. | V rámci rozsahu zdvihu od 10 mm do 2/3 maximálneho zdvihu sa žiadny výsledok nameraný podľa bodu 3.2.2 nesmie líšiť o viac ako 6 % od udávaných charakteristík. |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

S odkazom na dodatok 3 položky 2.1, 3.1, 3.2 a 3.3 sa skúša minimálne 6 vzoriek a vydá sa overovací protokol za predpokladu, že sú splnené nasledujúce podmienky:

3.3.1.1.

V rámci rozsahu zdvihu od 10 mm do 2/3 maximálneho zdvihu sa žiadny výsledok nameraný podľa bodu 3.2.2 nesmie líšiť o viac ako 6 % od udávaných charakteristík.

| 3.3.1.2. | Uvedenú hodnotu nesmie prekročiť žiadny výsledok nameraný v súlade s bodom 3.2.3. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Uvedenú hodnotu nesmie prekročiť žiadny výsledok nameraný v súlade s bodom 3.2.3.

| 3.3.1.3. | Po ukončení skúšky podľa bodu 3.2.4 musí každá pružinová brzda naďalej správne fungovať. |
| --- | --- |

3.3.1.3.

Po ukončení skúšky podľa bodu 3.2.4 musí každá pružinová brzda naďalej správne fungovať.

| 3.3.2. | Výsledky skúšky sa zaznamenajú do formulára, ktorého model je znázornený v dodatku 4 k tejto prílohe a zahrnú sa do overovacieho protokolu uvedeného v bode 3.4. |
| --- | --- |

3.3.2.

Výsledky skúšky sa zaznamenajú do formulára, ktorého model je znázornený v dodatku 4 k tejto prílohe a zahrnú sa do overovacieho protokolu uvedeného v bode 3.4.

3.4.   Overovací protokol

| 3.4.1. | Charakteristiky účinnosti uvedené výrobcom overené výsledkami skúšky zaznamenanými v súlade s bodom 2.3.2 sa zaznamenajú do formulára, ktorého model je znázornený v dodatku 3 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

3.4.1.

Charakteristiky účinnosti uvedené výrobcom overené výsledkami skúšky zaznamenanými v súlade s bodom 2.3.2 sa zaznamenajú do formulára, ktorého model je znázornený v dodatku 3 k tejto prílohe.

4.   CHARAKTERISTIKY ÚČINNOSTI SO STUDENÝMI BRZDAMI PRE BRZDY PRÍPOJNÉHO VOZIDLA

4.1.   Všeobecne

| 4.1.1. | Tento postup sa vzťahuje na skúšanie charakteristík účinnosti so studenými brzdami vzduchových bŕzd s S-kľúčom a kotúčových bŕzd (3) montovaných do prípojných vozidiel. |
| --- | --- |

4.1.1.

Tento postup sa vzťahuje na skúšanie charakteristík účinnosti so studenými brzdami vzduchových bŕzd s S-kľúčom a kotúčových bŕzd (3) montovaných do prípojných vozidiel.

| 4.1.2. | Charakteristiky účinnosti udávané výrobcom sa použijú pri všetkých výpočtoch týkajúcich sa požiadaviek na kompatibilitu bŕzd podľa prílohy 10, požiadaviek na účinnosť prevádzkového a parkovacieho brzdenia typu 0 so studenými brzdami podľa prílohy 20. |
| --- | --- |

4.1.2.

Charakteristiky účinnosti udávané výrobcom sa použijú pri všetkých výpočtoch týkajúcich sa požiadaviek na kompatibilitu bŕzd podľa prílohy 10, požiadaviek na účinnosť prevádzkového a parkovacieho brzdenia typu 0 so studenými brzdami podľa prílohy 20.

4.2.   Brzdný faktor a prahový brzdný moment

| 4.2.1. | Príprava brzdy sa musí uskutočniť v súlade s bodom 4.4.2 tejto prílohy. |
| --- | --- |

4.2.1.

Príprava brzdy sa musí uskutočniť v súlade s bodom 4.4.2 tejto prílohy.

| 4.2.2. | Brzdný faktor je výsledný faktor zosilnenia dosiahnutý prostredníctvom trecích síl generovaných jednotlivými komponentmi tvoriacimi brzdovú zostavu a je vyjadrený ako pomer medzi výstupným a vstupným brzdným momentom. Tento brzdný faktor je označovaný symbolom BF a musí sa overovať pre každý materiál obloženia alebo doštičky špecifikovaný v bode 4.3.1.3. |
| --- | --- |

4.2.2.

Brzdný faktor je výsledný faktor zosilnenia dosiahnutý prostredníctvom trecích síl generovaných jednotlivými komponentmi tvoriacimi brzdovú zostavu a je vyjadrený ako pomer medzi výstupným a vstupným brzdným momentom. Tento brzdný faktor je označovaný symbolom BF a musí sa overovať pre každý materiál obloženia alebo doštičky špecifikovaný v bode 4.3.1.3.

| 4.2.3. | Prahový brzdný moment sa vyjadruje spôsobom platným pre odchýlky aktivácie brzdy a označuje sa symbolom Co. |
| --- | --- |

4.2.3.

Prahový brzdný moment sa vyjadruje spôsobom platným pre odchýlky aktivácie brzdy a označuje sa symbolom Co.

| 4.2.4. | Hodnoty BF zostávajú platné pre odchýlky nasledujúcich parametrov:






  4.2.4.1. | hmotnosť na brzdu do hmotnosti vymedzenej v bode 4.3.1.5; |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

Hodnoty BF zostávajú platné pre odchýlky nasledujúcich parametrov:

4.2.4.1.

hmotnosť na brzdu do hmotnosti vymedzenej v bode 4.3.1.5;

| 4.2.4.2. | rozmery a charakteristiky vonkajších komponentov použitých na aktiváciu brzdy; |
| --- | --- |

4.2.4.2.

rozmery a charakteristiky vonkajších komponentov použitých na aktiváciu brzdy;

| 4.2.4.3. | veľkosť kolesa/rozmery pneumatiky. |
| --- | --- |

4.2.4.3.

veľkosť kolesa/rozmery pneumatiky.

4.3.   Informačný dokument

4.3.1.   Výrobca brzdy poskytne technickej službe minimálne nasledujúce informácie:

| 4.3.1.1. | opis typu, modelu, brzdy atď.; |
| --- | --- |

4.3.1.1.

opis typu, modelu, brzdy atď.;

| 4.3.1.2. | údaje o geometrii brzdy; |
| --- | --- |

4.3.1.2.

údaje o geometrii brzdy;

| 4.3.1.3. | značku a typ brzdového(-ých) obloženia(-í) alebo brzdovej(-ých) doštičky(-iek); |
| --- | --- |

4.3.1.3.

značku a typ brzdového(-ých) obloženia(-í) alebo brzdovej(-ých) doštičky(-iek);

| 4.3.1.4. | materiál brzdového bubna alebo brzdového kotúča; |
| --- | --- |

4.3.1.4.

materiál brzdového bubna alebo brzdového kotúča;

| 4.3.1.5. | maximálnu technicky prípustnú hmotnosť pre brzdu. |
| --- | --- |

4.3.1.5.

maximálnu technicky prípustnú hmotnosť pre brzdu.

4.3.2.   Dodatočné informácie:

| 4.3.2.1. | veľkosť kolesa a pneumatiky, ktorá sa má použiť na skúšku; |
| --- | --- |

4.3.2.1.

veľkosť kolesa a pneumatiky, ktorá sa má použiť na skúšku;

| 4.3.2.2. | udaný brzdný faktor BF; |
| --- | --- |

4.3.2.2.

udaný brzdný faktor BF;

| 4.3.2.3. | udaný prahový brzdný moment Co. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

udaný prahový brzdný moment Co.

4.4.   Skúšobný postup

4.4.1.   Príprava

| 4.4.1.1. | Graf vymedzujúci prípustnú odchýlku účinnosti sa musí zostrojiť podľa vzoru v diagrame 2 pomocou brzdného faktora udaného výrobcom. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

Graf vymedzujúci prípustnú odchýlku účinnosti sa musí zostrojiť podľa vzoru v diagrame 2 pomocou brzdného faktora udaného výrobcom.

| 4.4.1.2. | Účinnosť zariadenia použitého na aktiváciu brzdy sa kalibruje s presnosťou 1 %. |
| --- | --- |

4.4.1.2.

Účinnosť zariadenia použitého na aktiváciu brzdy sa kalibruje s presnosťou 1 %.

| 4.4.1.3. | Dynamický polomer pneumatiky pri skúšobnom zaťažení sa určuje tak, ako je predpísané pre skúšobnú metódu. |
| --- | --- |

4.4.1.3.

Dynamický polomer pneumatiky pri skúšobnom zaťažení sa určuje tak, ako je predpísané pre skúšobnú metódu.

4.4.2.   Postup zabehávania (obrusovania)

| 4.4.2.1. | V prípade bubnových bŕzd začínajú skúšky s novými brzdovými obloženiami a novým(-i) bubnom(-ami), brzdové obloženia musia byť opracované tak, aby sa na začiatku dosiahol najlepší možný kontakt medzi obložením a bubnom(-ami). |
| --- | --- |

4.4.2.1.

V prípade bubnových bŕzd začínajú skúšky s novými brzdovými obloženiami a novým(-i) bubnom(-ami), brzdové obloženia musia byť opracované tak, aby sa na začiatku dosiahol najlepší možný kontakt medzi obložením a bubnom(-ami).

| 4.4.2.2. | V prípade kotúčových bŕzd skúšky začnú s novými brzdovými doštičkami a novým(-i) kotúčom(-mi), opracovanie materiálu je na uvážení výrobcu brzdy. |
| --- | --- |

4.4.2.2.

V prípade kotúčových bŕzd skúšky začnú s novými brzdovými doštičkami a novým(-i) kotúčom(-mi), opracovanie materiálu je na uvážení výrobcu brzdy.

| 4.4.2.3. | Vykoná sa 20 zabrzdení z počiatočnej rýchlosti 60 km/h s brzdovým vstupom teoreticky rovným 0,3 TR/skúšobná hmotnosť. Počiatočná teplota na rozhraní obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča nesmie pred každým zabrzdením prekročiť 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.2.3.

Vykoná sa 20 zabrzdení z počiatočnej rýchlosti 60 km/h s brzdovým vstupom teoreticky rovným 0,3 TR/skúšobná hmotnosť. Počiatočná teplota na rozhraní obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča nesmie pred každým zabrzdením prekročiť 100 °C.

| 4.4.2.4. | Vykoná sa 30 zabrzdení z rýchlosti 60 m/h na 30 km/h s brzdným vstupom rovným 0,3 TR/skúšobná hmotnosť a v časovom intervale medzi zabrzdeniami 60 s (4). Počiatočná teplota na rozhraní obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča nesmie pri prvom zabrzdení prekročiť 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.2.4.

Vykoná sa 30 zabrzdení z rýchlosti 60 m/h na 30 km/h s brzdným vstupom rovným 0,3 TR/skúšobná hmotnosť a v časovom intervale medzi zabrzdeniami 60 s (4). Počiatočná teplota na rozhraní obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča nesmie pri prvom zabrzdení prekročiť 100 °C.

| 4.4.2.5. | Po dokončení 30 zabrzdení vymedzených v bode 4.4.2.4 a po uplynutí intervalu 120 s sa vykoná 5 zabrzdení z rýchlosti 60 km/h na 30 km/h s brzdným vstupom rovným 0,3 TR/skúšobná hmotnosť a v časovom intervale medzi zabrzdeniami 120 (4). |
| --- | --- |

4.4.2.5.

Po dokončení 30 zabrzdení vymedzených v bode 4.4.2.4 a po uplynutí intervalu 120 s sa vykoná 5 zabrzdení z rýchlosti 60 km/h na 30 km/h s brzdným vstupom rovným 0,3 TR/skúšobná hmotnosť a v časovom intervale medzi zabrzdeniami 120 (4).

| 4.4.2.6. | Vykoná sa 20 zabrzdení z počiatočnej rýchlosti 60 km/h s brzdným vstupom rovným 0,3 TR/skúšobná hmotnosť. Počiatočná teplota na rozhraní obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča nesmie pred každým zabrzdením prekročiť 150 °C. |
| --- | --- |

4.4.2.6.

Vykoná sa 20 zabrzdení z počiatočnej rýchlosti 60 km/h s brzdným vstupom rovným 0,3 TR/skúšobná hmotnosť. Počiatočná teplota na rozhraní obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča nesmie pred každým zabrzdením prekročiť 150 °C.

| 4.4.2.7. | Kontrola účinnosti sa vykoná takto:






  4.4.2.7.1. | Vypočíta sa vstupný brzdný moment na vytvorenie hodnôt teoretickej účinnosti zodpovedajúcich hodnotám 0,2; 0,35 a 0,5 ± 0,05 TR/skúšobná hmotnosť. |
| --- | --- | --- |

4.4.2.7.

Kontrola účinnosti sa vykoná takto:

4.4.2.7.1.

Vypočíta sa vstupný brzdný moment na vytvorenie hodnôt teoretickej účinnosti zodpovedajúcich hodnotám 0,2; 0,35 a 0,5 ± 0,05 TR/skúšobná hmotnosť.

| 4.4.2.7.2. | Po určení hodnoty vstupného brzdného momentu pre každé pomerné brzdné spomalenie musí táto hodnota zostať konštantná počas všetkých ďalších zabrzdení (napr. konštantný tlak). |
| --- | --- |

4.4.2.7.2.

Po určení hodnoty vstupného brzdného momentu pre každé pomerné brzdné spomalenie musí táto hodnota zostať konštantná počas všetkých ďalších zabrzdení (napr. konštantný tlak).

| 4.4.2.7.3. | Vykoná sa zabrzdenie s každým vstupným brzdným momentom určeným v bode 4.4.2.7.1 z počiatočnej rýchlosti 60 km/h. Počiatočná teplota pred každým zabrzdením na rozhraniach obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča nesmie prekročiť 100°C. |
| --- | --- |

4.4.2.7.3.

Vykoná sa zabrzdenie s každým vstupným brzdným momentom určeným v bode 4.4.2.7.1 z počiatočnej rýchlosti 60 km/h. Počiatočná teplota pred každým zabrzdením na rozhraniach obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča nesmie prekročiť 100°C.

| 4.4.2.8. | Opakujú sa postupy vymedzené v bodoch 4.4.2.6 a 4.4.2.7.3, pričom bod 4.4.2.6 je nepovinný, kým sa účinnosť piatich za sebou nasledujúcich nemonotonických meraní pri každej konštantnej vstupnej hodnote 0,5 TR/skúšobná hmotnosť neustáli v rámci tolerancie ± 10 % maximálnej hodnoty. |
| --- | --- |

4.4.2.8.

Opakujú sa postupy vymedzené v bodoch 4.4.2.6 a 4.4.2.7.3, pričom bod 4.4.2.6 je nepovinný, kým sa účinnosť piatich za sebou nasledujúcich nemonotonických meraní pri každej konštantnej vstupnej hodnote 0,5 TR/skúšobná hmotnosť neustáli v rámci tolerancie ± 10 % maximálnej hodnoty.

| 4.4.2.9. | Ak môže výrobca výsledkami skúšky v teréne preukázať, že sa brzdný faktor po tomto zabehávaní líši od brzdného faktora, ktorý bol vyvinutý na vozovke, je prípustné dodatočné kondicionovanie.
  Maximálna teplota brzdy meraná na rozhraní obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča počas tohto dodatočného zabehávania nesmie presiahnuť 500 °C v prípade bubnových bŕzd a 700 °C v prípade kotúčových bŕzd.
  Táto skúška v teréne sa vykoná s rovnakým typom a modelom brzdy, aký je zaznamenaný v protokole podľa prílohy 11 dodatku 3. Výsledky aspoň troch skúšok v súlade s bodom 4.4.3.4 prílohy 19 vykonaných podľa stavu zaťaženia pre skúšku typu 0 počas skúšky v teréne sú základom na určenie, či je ďalšie kondicionovanie prípustné alebo nie. Brzdové skúšky sa zdokumentujú podľa dodatku 8 k tejto prílohe.
  Údaje o akomkoľvek dodatočnom kondicionovaní sa zaznamenajú a priložia k brzdnému faktoru BF uvedenému v bode 2.3.1 prílohy 11 dodatku 3, pričom sa určia napríklad tieto skúšobné parametre:






  a) | tlak aktivátora brzdy, vstupný brzdný moment alebo brzdný moment zabrzdenia; |
| --- | --- | --- |

4.4.2.9.

Ak môže výrobca výsledkami skúšky v teréne preukázať, že sa brzdný faktor po tomto zabehávaní líši od brzdného faktora, ktorý bol vyvinutý na vozovke, je prípustné dodatočné kondicionovanie.

Maximálna teplota brzdy meraná na rozhraní obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča počas tohto dodatočného zabehávania nesmie presiahnuť 500 °C v prípade bubnových bŕzd a 700 °C v prípade kotúčových bŕzd.

Táto skúška v teréne sa vykoná s rovnakým typom a modelom brzdy, aký je zaznamenaný v protokole podľa prílohy 11 dodatku 3. Výsledky aspoň troch skúšok v súlade s bodom 4.4.3.4 prílohy 19 vykonaných podľa stavu zaťaženia pre skúšku typu 0 počas skúšky v teréne sú základom na určenie, či je ďalšie kondicionovanie prípustné alebo nie. Brzdové skúšky sa zdokumentujú podľa dodatku 8 k tejto prílohe.

Údaje o akomkoľvek dodatočnom kondicionovaní sa zaznamenajú a priložia k brzdnému faktoru BF uvedenému v bode 2.3.1 prílohy 11 dodatku 3, pričom sa určia napríklad tieto skúšobné parametre:

a)

tlak aktivátora brzdy, vstupný brzdný moment alebo brzdný moment zabrzdenia;

| b) | rýchlosť na začiatku a na konci zabrzdenia; |
| --- | --- |

b)

rýchlosť na začiatku a na konci zabrzdenia;

| c) | čas v prípade konštantnej rýchlosti; |
| --- | --- |

c)

čas v prípade konštantnej rýchlosti;

| d) | teplota na začiatku a na konci zabrzdenia alebo počas brzdného cyklu. |
| --- | --- |

d)

teplota na začiatku a na konci zabrzdenia alebo počas brzdného cyklu.

| 4.4.2.10. | V prípade tohto postupu vykonávaného na zotrvačníkovom dynamometri alebo valcovom dynamometri je povolené neobmedzené použitie chladiaceho vzduchu. |
| --- | --- |

4.4.2.10.

V prípade tohto postupu vykonávaného na zotrvačníkovom dynamometri alebo valcovom dynamometri je povolené neobmedzené použitie chladiaceho vzduchu.

4.4.3.   Overovacia skúška

| 4.4.3.1. | Počiatočná teplota na rozhraní obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča nesmie na začiatku každého zabrzdenia prekročiť 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.3.1.

Počiatočná teplota na rozhraní obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča nesmie na začiatku každého zabrzdenia prekročiť 100 °C.

| 4.4.3.2. | Prahový brzdný moment sa určuje z nameranej hodnoty brzdného vstupu odkazom na kalibrované vstupné zariadenie. |
| --- | --- |

4.4.3.2.

Prahový brzdný moment sa určuje z nameranej hodnoty brzdného vstupu odkazom na kalibrované vstupné zariadenie.

| 4.4.3.3. | Počiatočná rýchlosť pre všetky zabrzdenia je 60 ± 2 km/h. |
| --- | --- |

4.4.3.3.

Počiatočná rýchlosť pre všetky zabrzdenia je 60 ± 2 km/h.

| 4.4.3.4. | Vykoná sa minimálne 6 následných zabrzdení z hodnoty 0,15 do 0,55 TR/(skúšobná hmotnosť) pri vzostupných prírastkoch aplikačného tlaku a následne 6 zabrzdení pri rovnakých aplikačných tlakoch v zostupných prírastkoch. |
| --- | --- |

4.4.3.4.

Vykoná sa minimálne 6 následných zabrzdení z hodnoty 0,15 do 0,55 TR/(skúšobná hmotnosť) pri vzostupných prírastkoch aplikačného tlaku a následne 6 zabrzdení pri rovnakých aplikačných tlakoch v zostupných prírastkoch.

| 4.4.3.5. | Pre každé zabrzdenie podľa bodu 4.4.3.4 sa vypočíta pomerné brzdné spomalenie opravené o hodnoty valivého odporu a zakreslí sa do grafu uvedeného v bode 4.4.1.1 tejto prílohy. |
| --- | --- |

4.4.3.5.

Pre každé zabrzdenie podľa bodu 4.4.3.4 sa vypočíta pomerné brzdné spomalenie opravené o hodnoty valivého odporu a zakreslí sa do grafu uvedeného v bode 4.4.1.1 tejto prílohy.

4.5.   Skúšobné metódy

4.5.1.   Skúška na dráhe

| 4.5.1.1. | Skúška účinnosti bŕzd sa musí prednostne vykonávať len na jednej náprave. |
| --- | --- |

4.5.1.1.

Skúška účinnosti bŕzd sa musí prednostne vykonávať len na jednej náprave.

| 4.5.1.2. | Skúšky sa vykonávajú na priamej rovnej dráhe s povrchom s dobrou adhéziou a pri vetre, ktorý nemôže ovplyvniť výsledky. |
| --- | --- |

4.5.1.2.

Skúšky sa vykonávajú na priamej rovnej dráhe s povrchom s dobrou adhéziou a pri vetre, ktorý nemôže ovplyvniť výsledky.

| 4.5.1.3. | Prípojné vozidlo sa naloží (čo najviac) na maximálnu technicky prípustnú hmotnosť pre každú brzdu, môže sa však pridať ďalšia hmotnosť, ak sa vyžaduje, aby sa zabezpečila dostatočná hmotnosť na skúšanú nápravu na dosiahnutie pomerného brzdného spomalenia 0,55 TR/(maximálne technicky prípustná hmotnosť na brzdu) bez zablokovania kolesa. |
| --- | --- |

4.5.1.3.

Prípojné vozidlo sa naloží (čo najviac) na maximálnu technicky prípustnú hmotnosť pre každú brzdu, môže sa však pridať ďalšia hmotnosť, ak sa vyžaduje, aby sa zabezpečila dostatočná hmotnosť na skúšanú nápravu na dosiahnutie pomerného brzdného spomalenia 0,55 TR/(maximálne technicky prípustná hmotnosť na brzdu) bez zablokovania kolesa.

| 4.5.1.4. | Dynamický valivý polomer pneumatiky sa môže overiť pri nízkej rýchlosti < 10 km/h prostredníctvom zmerania vzdialenosti prejdenej pri otáčkach funkčného kolesa. Minimálny počet otáčok požadovaných na určenie dynamického valivého polomeru je 10. |
| --- | --- |

4.5.1.4.

Dynamický valivý polomer pneumatiky sa môže overiť pri nízkej rýchlosti < 10 km/h prostredníctvom zmerania vzdialenosti prejdenej pri otáčkach funkčného kolesa. Minimálny počet otáčok požadovaných na určenie dynamického valivého polomeru je 10.

| 4.5.1.5. | Valivý odpor jazdnej súpravy sa určí meraním času potrebného na pokles rýchlosti z 55 km/h na 45 km/h a prejdenej vzdialenosti, pri skúšaní v rovnakom smere ako pri overovacej skúške, s odpojeným motorom a bez použitia akéhokoľvek odľahčovacieho brzdového systému. |
| --- | --- |

4.5.1.5.

Valivý odpor jazdnej súpravy sa určí meraním času potrebného na pokles rýchlosti z 55 km/h na 45 km/h a prejdenej vzdialenosti, pri skúšaní v rovnakom smere ako pri overovacej skúške, s odpojeným motorom a bez použitia akéhokoľvek odľahčovacieho brzdového systému.

| 4.5.1.6. | Aktivujú sa len brzdy skúšanej nápravy a dosiahne sa vstupný tlak na brzdnom vstupnom zariadení 90 ± 3 % (po maximálnom nábehovom čase 0,7 s) jeho asymptotickej hodnoty. Skúška sa vykonáva s odpojeným motorom a bez použitia akéhokoľvek odľahčovacieho brzdového systému. |
| --- | --- |

4.5.1.6.

Aktivujú sa len brzdy skúšanej nápravy a dosiahne sa vstupný tlak na brzdnom vstupnom zariadení 90 ± 3 % (po maximálnom nábehovom čase 0,7 s) jeho asymptotickej hodnoty. Skúška sa vykonáva s odpojeným motorom a bez použitia akéhokoľvek odľahčovacieho brzdového systému.

| 4.5.1.7. | Na začiatku skúšky sa brzdy presne nastavia. |
| --- | --- |

4.5.1.7.

Na začiatku skúšky sa brzdy presne nastavia.

| 4.5.1.8. | Brzdný vstup na účely výpočtu prahového brzdného momentu sa určí zdvihnutím kolesa a postupným stlačením brzdy pri otáčaní kolesa rukou, kým sa nezistí odpor. |
| --- | --- |

4.5.1.8.

Brzdný vstup na účely výpočtu prahového brzdného momentu sa určí zdvihnutím kolesa a postupným stlačením brzdy pri otáčaní kolesa rukou, kým sa nezistí odpor.

| 4.5.1.9. | Konečná rýchlosť v2 sa určí v súlade s prílohou 11 dodatkom 2 bodu 3.1.5. |
| --- | --- |

4.5.1.9.

Konečná rýchlosť v2 sa určí v súlade s prílohou 11 dodatkom 2 bodu 3.1.5.

| 4.5.1.10. | Účinnosť bŕzd skúšanej nápravy sa určí vypočítaním spomalenia určeného priamym meraním rýchlosti a vzdialenosti medzi 0,8 v1 a v2, kde v2 nesmie byť menšie ako 0,1 v1. Toto sa považuje za ekvivalent stredného plne rozvinutého spomalenia vymedzeného v prílohe 4. |
| --- | --- |

4.5.1.10.

Účinnosť bŕzd skúšanej nápravy sa určí vypočítaním spomalenia určeného priamym meraním rýchlosti a vzdialenosti medzi 0,8 v1 a v2, kde v2 nesmie byť menšie ako 0,1 v1. Toto sa považuje za ekvivalent stredného plne rozvinutého spomalenia vymedzeného v prílohe 4.

4.5.2.   Skúška na zotrvačníkovom dynamometri

| 4.5.2.1. | Skúška sa prednostne vykonáva len na jednej brzdovej zostave. |
| --- | --- |

4.5.2.1.

Skúška sa prednostne vykonáva len na jednej brzdovej zostave.

| 4.5.2.2. | Skúšobný stroj musí byť schopný vytvoriť zotrvačnosť požadovanú podľa bodu 4.5.2.5 tejto prílohy. |
| --- | --- |

4.5.2.2.

Skúšobný stroj musí byť schopný vytvoriť zotrvačnosť požadovanú podľa bodu 4.5.2.5 tejto prílohy.

| 4.5.2.3. | Skúšobný stroj sa musí kalibrovať na výstupný brzdný moment rýchlosti a výstupný brzdný moment s presnosťou 2 %. |
| --- | --- |

4.5.2.3.

Skúšobný stroj sa musí kalibrovať na výstupný brzdný moment rýchlosti a výstupný brzdný moment s presnosťou 2 %.

| 4.5.2.4. | Prístrojové vybavenie pre skúšku musí byť schopné poskytnúť minimálne nasledujúce údaje:






  4.5.2.4.1. | priebežné zaznamenávanie tlaku alebo sily pri brzdení; |
| --- | --- | --- |

4.5.2.4.

Prístrojové vybavenie pre skúšku musí byť schopné poskytnúť minimálne nasledujúce údaje:

4.5.2.4.1.

priebežné zaznamenávanie tlaku alebo sily pri brzdení;

| 4.5.2.4.2. | priebežné zaznamenávanie výstupného brzdného momentu; |
| --- | --- |

4.5.2.4.2.

priebežné zaznamenávanie výstupného brzdného momentu;

| 4.5.2.4.3. | priebežné zaznamenávanie teploty meranej na rozhraní obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča; |
| --- | --- |

4.5.2.4.3.

priebežné zaznamenávanie teploty meranej na rozhraní obloženia/bubna alebo doštičky/kotúča;

| 4.5.2.4.4. | rýchlosť počas skúšky. |
| --- | --- |

4.5.2.4.4.

rýchlosť počas skúšky.

| 4.5.2.5. | Zotrvačnosť (IT) dynamometra sa nastaví čo najpresnejšie s toleranciou ± 5 %, vrátane vnútorného trenia dynamometra k časti lineárnej zotrvačnosti vozidla pôsobiacej nad kolesom, ktorá je potrebná na účinnosť 0,55 TR/(maximálna technicky prípustná hmotnosť) podľa nasledujúceho vzorca:
  IT = Pd · R2

  kde:







  IT | = | skutočný rotačný moment zotrvačnosti (kgm2), |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | valivý polomer pneumatiky vymedzený vzorcom 0,458 D, |
| D | = | d + 2H (5), |
| d | = | konvenčné číslo priemeru ráfika (mm), |
| H | = | menovitá výška profilu (mm) = S1 × 0,01 Ra, |
| S1 | = | šírka profilu (mm), |
| Ra | = | menovité profilové číslo, |
| Pd | = | maximálna technicky prípustná hmotnosť na brzdu vymedzená v bode 4.3.1.5. |

4.5.2.5.

Zotrvačnosť (IT) dynamometra sa nastaví čo najpresnejšie s toleranciou ± 5 %, vrátane vnútorného trenia dynamometra k časti lineárnej zotrvačnosti vozidla pôsobiacej nad kolesom, ktorá je potrebná na účinnosť 0,55 TR/(maximálna technicky prípustná hmotnosť) podľa nasledujúceho vzorca:

IT = Pd · R2

kde:

IT

=

skutočný rotačný moment zotrvačnosti (kgm2),

R

=

valivý polomer pneumatiky vymedzený vzorcom 0,458 D,

D

=

d + 2H (5),

d

=

konvenčné číslo priemeru ráfika (mm),

H

=

menovitá výška profilu (mm) = S1 × 0,01 Ra,

S1

=

šírka profilu (mm),

Ra

=

menovité profilové číslo,

Pd

=

maximálna technicky prípustná hmotnosť na brzdu vymedzená v bode 4.3.1.5.

| 4.5.2.6. | Môže sa použiť chladiaci vzduch pri teplote okolia; prúd vzduchu musí smerovať na brzdu kolmo k jej osi otáčania rýchlosťou nepresahujúcou 0,33 v. |
| --- | --- |

4.5.2.6.

Môže sa použiť chladiaci vzduch pri teplote okolia; prúd vzduchu musí smerovať na brzdu kolmo k jej osi otáčania rýchlosťou nepresahujúcou 0,33 v.

| 4.5.2.7. | Na začiatku skúšky sa brzda presne nastaví. |
| --- | --- |

4.5.2.7.

Na začiatku skúšky sa brzda presne nastaví.

| 4.5.2.8. | Brzdný vstup na účely výpočtu prahového brzdného momentu sa určí postupným brzdením, kým nie je zaznamenaný začiatok generovania brzdného momentu. |
| --- | --- |

4.5.2.8.

Brzdný vstup na účely výpočtu prahového brzdného momentu sa určí postupným brzdením, kým nie je zaznamenaný začiatok generovania brzdného momentu.

| 4.5.2.9. | Účinnosť bŕzd sa určí použitím nasledujúceho vzorca pre nameraný výstupný brzdný moment.
  pomerné brzdné spomalenie =

  kde:







  Mt | = | priemerný výstupný brzdný moment (Nm) – založený na vzdialenosti, |
| --- | --- | --- | --- |
| g | = | spomalenie spôsobené gravitáciou (m/s2). |

4.5.2.9.

Účinnosť bŕzd sa určí použitím nasledujúceho vzorca pre nameraný výstupný brzdný moment.

pomerné brzdné spomalenie = Formula

kde:

Mt

=

priemerný výstupný brzdný moment (Nm) – založený na vzdialenosti,

g

=

spomalenie spôsobené gravitáciou (m/s2).

Priemerný výstupný brzdný moment (Mt) sa vypočíta zo spomalenia určeného z priameho merania rýchlosti a vzdialenosti medzi 0,8 v1 a 0,1 v1. Toto sa považuje za ekvivalent stredného plne rozvinutého spomalenia vymedzeného v prílohe 4.

4.5.3.   Skúška na valcovom dynamometri

| 4.5.3.1. | Skúška sa vykonáva na jednej náprave s jednou alebo dvoma brzdami. |
| --- | --- |

4.5.3.1.

Skúška sa vykonáva na jednej náprave s jednou alebo dvoma brzdami.

| 4.5.3.2. | Skúšobný stroj musí mať skalibrované prostriedky na aplikovanie zaťaženia na simulovanie požadovanej hmotnosti pre skúšanú(-é) brzdu(-y). |
| --- | --- |

4.5.3.2.

Skúšobný stroj musí mať skalibrované prostriedky na aplikovanie zaťaženia na simulovanie požadovanej hmotnosti pre skúšanú(-é) brzdu(-y).

| 4.5.3.3. | Skúšobný stroj sa musí kalibrovať na výstupný moment rýchlosti a výstupný brzdný moment s presnosťou 2 %. Dynamický valivý polomer (R) sa určí meraním otáčok valcového dynamometra a nebrzdených kolies skúšanej nápravy pri ekvivalente rýchlosti 60 km/h pomocou vzorca



  kde:







  RR | = | polomer valcového dynamometra, |
| --- | --- | --- | --- |
| nD | = | rýchlosť (otáčky) valcového dynamometra, |
| nw | = | otáčky nebrzdených kolies nápravy. |

4.5.3.3.

Skúšobný stroj sa musí kalibrovať na výstupný moment rýchlosti a výstupný brzdný moment s presnosťou 2 %. Dynamický valivý polomer (R) sa určí meraním otáčok valcového dynamometra a nebrzdených kolies skúšanej nápravy pri ekvivalente rýchlosti 60 km/h pomocou vzorca

Formula

kde:

RR

=

polomer valcového dynamometra,

nD

=

rýchlosť (otáčky) valcového dynamometra,

nw

=

otáčky nebrzdených kolies nápravy.

| 4.5.3.4. | Môže sa použiť chladiaci vzduch pri teplote okolia; prúd vzduchu musí smerovať na brzdu(-y) kolmo k jej (ich) osi otáčania rýchlosťou nepresahujúcou 0,33 v. |
| --- | --- |

4.5.3.4.

Môže sa použiť chladiaci vzduch pri teplote okolia; prúd vzduchu musí smerovať na brzdu(-y) kolmo k jej (ich) osi otáčania rýchlosťou nepresahujúcou 0,33 v.

| 4.5.3.5. | Na začiatku skúšky sa brzda(-y) presne nastaví(-ia). |
| --- | --- |

4.5.3.5.

Na začiatku skúšky sa brzda(-y) presne nastaví(-ia).

| 4.5.3.6. | Brzdný vstup na účely výpočtu prahového brzdného momentu sa určí postupným brzdením, kým nie je zaznamenaný začiatok generovania brzdného momentu. |
| --- | --- |

4.5.3.6.

Brzdný vstup na účely výpočtu prahového brzdného momentu sa určí postupným brzdením, kým nie je zaznamenaný začiatok generovania brzdného momentu.

| 4.5.3.7. | Účinnosť brzdy sa určí meraním brzdnej sily na obvode pneumatiky k pomernému brzdnému spomaleniu s prihliadnutím na valivý odpor. Valivý odpor zaťaženej nápravy sa určí meraním sily na obvode pneumatiky pri rýchlosti 60 km/h.
  Priemerný výstupný brzdný moment (Mt) vychádza z hodnôt nameraných medzi okamihom, keď použitý tlak/sila dosiahne asymptotickú hodnotu od začiatku nárastu tlaku na vstupnom brzdnom zariadení a keď vstupná energia dosiahla hodnotu W60, ktorá je vymedzená v bode 4.5.3.8. |
| --- | --- |

4.5.3.7.

Účinnosť brzdy sa určí meraním brzdnej sily na obvode pneumatiky k pomernému brzdnému spomaleniu s prihliadnutím na valivý odpor. Valivý odpor zaťaženej nápravy sa určí meraním sily na obvode pneumatiky pri rýchlosti 60 km/h.

Priemerný výstupný brzdný moment (Mt) vychádza z hodnôt nameraných medzi okamihom, keď použitý tlak/sila dosiahne asymptotickú hodnotu od začiatku nárastu tlaku na vstupnom brzdnom zariadení a keď vstupná energia dosiahla hodnotu W60, ktorá je vymedzená v bode 4.5.3.8.

| 4.5.3.8. | Na určenie pomerného brzdného spomalenia sa musí zohľadniť vstupná energia W60 zodpovedajúca kinetickej energii zodpovedajúcej hmotnosti pre skúšanú brzdu pri brzdení z rýchlosti 60 km/h do zastavenia.
  kde: |
| --- | --- |

4.5.3.8.

Na určenie pomerného brzdného spomalenia sa musí zohľadniť vstupná energia W60 zodpovedajúca kinetickej energii zodpovedajúcej hmotnosti pre skúšanú brzdu pri brzdení z rýchlosti 60 km/h do zastavenia.

kde:

Formula

| 4.5.3.8.1. | Aj nie je možné dodržať skúšobnú rýchlosť v na 60 ± 2 km/h počas merania pomerného brzdného spomalenia podľa bodu 4.5.3.8, určí sa pomerné brzdné spomalenie z priameho merania brzdnej sily FB a/alebo výstupného brzdného momentu Mt tak, aby meranie tohto parametra resp. parametrov nebolo ovplyvnené dynamickými silami zotrvačnej hmotnosti valcového dynamometra. |
| --- | --- |

4.5.3.8.1.

Aj nie je možné dodržať skúšobnú rýchlosť v na 60 ± 2 km/h počas merania pomerného brzdného spomalenia podľa bodu 4.5.3.8, určí sa pomerné brzdné spomalenie z priameho merania brzdnej sily FB a/alebo výstupného brzdného momentu Mt tak, aby meranie tohto parametra resp. parametrov nebolo ovplyvnené dynamickými silami zotrvačnej hmotnosti valcového dynamometra.

4.6.   Overovací protokol

| 4.6.1. | Charakteristiky účinnosti uvedené výrobcom overené výsledkami skúšky zaznamenanými v súlade s bodom 4.4.3 sa zaznamenajú do formulára, ktorého model je znázornený v dodatku 3 k prílohe 11. |
| --- | --- |

4.6.1.

Charakteristiky účinnosti uvedené výrobcom overené výsledkami skúšky zaznamenanými v súlade s bodom 4.4.3 sa zaznamenajú do formulára, ktorého model je znázornený v dodatku 3 k prílohe 11.

5.   PROTIBLOKOVACIE BRZDOVÉ SYSTÉMY (ABS)

5.1.   Všeobecne

| 5.1.1. | V tomto bode sa vymedzuje postup na určenie účinnosti protiblokovacieho brzdového systému prípojného vozidla. |
| --- | --- |

5.1.1.

V tomto bode sa vymedzuje postup na určenie účinnosti protiblokovacieho brzdového systému prípojného vozidla.

| 5.1.2. | Skúšky vykonané na prípojných vozidlách kategórie O4 sa budú považovať za skúšky zahŕňajúce požiadavky na prípojné vozidlá kategórie O3. |
| --- | --- |

5.1.2.

Skúšky vykonané na prípojných vozidlách kategórie O4 sa budú považovať za skúšky zahŕňajúce požiadavky na prípojné vozidlá kategórie O3.

5.2.   Informačný dokument

| 5.2.1. | Výrobca ABS predloží technickej službe informačný dokument systému(-ov), pre ktorý(-é) sa požaduje overenie účinnosti. Tento dokument obsahuje minimálne informácie vymedzené v dodatku 5 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

5.2.1.

Výrobca ABS predloží technickej službe informačný dokument systému(-ov), pre ktorý(-é) sa požaduje overenie účinnosti. Tento dokument obsahuje minimálne informácie vymedzené v dodatku 5 k tejto prílohe.

5.3.   Vymedzenie skúšobných vozidiel

| 5.3.1. | Na základe informácií poskytnutých v informačnom dokumente, najmä o použitiach prípojného vozidla podľa bodu 2.1 dodatku 5, vykoná technická služba skúšky na reprezentatívnych prípojných vozidlách s maximálne troma nápravami, ktoré sú vybavené príslušným protiblokovacím brzdovým systémom alebo jeho príslušnou konfiguráciou. Okrem toho sa pri výbere prípojných vozidiel na účely posúdenia musia zohľadniť parametre vymedzené v nasledujúcich bodoch.






  5.3.1.1. | Typ zavesenia kolies: metóda posúdenia účinnosti protiblokovacieho brzdového systému z hľadiska typu zavesenia sa vyberie nasledujúcim spôsobom: | Návesy: posudzuje sa reprezentatívne prípojné vozidlo pre každú skupinu zavesenia kolies, napr. mechanicky vyrovnávané atď. |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.1.

Na základe informácií poskytnutých v informačnom dokumente, najmä o použitiach prípojného vozidla podľa bodu 2.1 dodatku 5, vykoná technická služba skúšky na reprezentatívnych prípojných vozidlách s maximálne troma nápravami, ktoré sú vybavené príslušným protiblokovacím brzdovým systémom alebo jeho príslušnou konfiguráciou. Okrem toho sa pri výbere prípojných vozidiel na účely posúdenia musia zohľadniť parametre vymedzené v nasledujúcich bodoch.

5.3.1.1.

Typ zavesenia kolies: metóda posúdenia účinnosti protiblokovacieho brzdového systému z hľadiska typu zavesenia sa vyberie nasledujúcim spôsobom:

Návesy: posudzuje sa reprezentatívne prípojné vozidlo pre každú skupinu zavesenia kolies, napr. mechanicky vyrovnávané atď.

| | Kompletné prípojné vozidlá: posudzuje sa reprezentatívne prípojné vozidlo vybavené ľubovoľným jedným typom zavesenia. |
| --- | --- |

Kompletné prípojné vozidlá: posudzuje sa reprezentatívne prípojné vozidlo vybavené ľubovoľným jedným typom zavesenia.

| 5.3.1.2. | Rázvor: Pre návesy nie je rázvor limitujúcim faktorom, ale pre kompletné prípojné vozidlá sa musí posudzovať najkratší rázvor. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Rázvor: Pre návesy nie je rázvor limitujúcim faktorom, ale pre kompletné prípojné vozidlá sa musí posudzovať najkratší rázvor.

| 5.3.1.3. | Typ brzdy: schválenie je obmedzené na brzdy s S-kľúčom alebo kotúčové brzdy; ak by však boli k dispozícii iné typy, môže sa požadovať komparatívne skúšanie. |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Typ brzdy: schválenie je obmedzené na brzdy s S-kľúčom alebo kotúčové brzdy; ak by však boli k dispozícii iné typy, môže sa požadovať komparatívne skúšanie.

| 5.3.1.4. | Zariadenie na snímanie zaťaženia: Využitie adhézie sa stanoví ventilom na snímanie zaťaženia, v naloženom i nenaloženom stave. Vo všetkých prípadoch sa uplatňujú požiadavky bodu 2.7 prílohy 13 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

5.3.1.4.

Zariadenie na snímanie zaťaženia: Využitie adhézie sa stanoví ventilom na snímanie zaťaženia, v naloženom i nenaloženom stave. Vo všetkých prípadoch sa uplatňujú požiadavky bodu 2.7 prílohy 13 k tomuto predpisu.

| 5.3.1.5. | Aktivácia brzdy: na stanovenie využitia adhézie sa počas skúšok na účely posúdenia zaznamenajú rozdiely v úrovni aktivácie brzdy. Výsledky skúšok pre jedno prípojné vozidlo sa môžu vzťahovať aj na ostatné prípojné vozidlá rovnakého typu. |
| --- | --- |

5.3.1.5.

Aktivácia brzdy: na stanovenie využitia adhézie sa počas skúšok na účely posúdenia zaznamenajú rozdiely v úrovni aktivácie brzdy. Výsledky skúšok pre jedno prípojné vozidlo sa môžu vzťahovať aj na ostatné prípojné vozidlá rovnakého typu.

| 5.3.2. | Pre každý typ skúšaného prípojného vozidla musí byť na účely preukázania zhody k dispozícii dokumentácia týkajúca sa kompatibility brzdy podľa prílohy 10 k tomuto predpisu (diagramy 2 a 4). |
| --- | --- |

5.3.2.

Pre každý typ skúšaného prípojného vozidla musí byť na účely preukázania zhody k dispozícii dokumentácia týkajúca sa kompatibility brzdy podľa prílohy 10 k tomuto predpisu (diagramy 2 a 4).

| 5.3.3. | Na účely typového schválenia sa návesy a prípojné vozidlá so stredovou nápravou považujú za rovnaký typ vozidla. |
| --- | --- |

5.3.3.

Na účely typového schválenia sa návesy a prípojné vozidlá so stredovou nápravou považujú za rovnaký typ vozidla.

5.4.   Rozvrh skúšky

5.4.1.   Technická služba musí vykonať nasledujúce skúšky na vozidle(-ách) vymedzenom(-ých) v bode 5.3 tejto prílohy pre každú konfiguráciu ABS berúc do úvahy zoznam použití vymedzený v bode 2.1 dodatku 5 k tejto prílohe. Krížové odkazy na najnepriaznivejšie prípady však môžu niektoré skúšky vylúčiť. Ak sa skutočne použilo skúšanie najnepriaznivejšieho prípadu, malo by sa to uviesť v skúšobnom protokole.

5.4.1.1.   Využitie adhézie – skúšky sa vykonávajú podľa postupu uvedeného v bode 6.2 prílohy 13 k tomuto predpisu pre každú konfiguráciu a typ prípojného vozidla, ako sa vymedzuje v informačnom dokumente výrobcu (pozri bod 2.1 dodatku 5 k tejto prílohe).

5.4.1.2.   Spotreba energie

| 5.4.1.2.1. | Zaťaženie nápravy – skúšané prípojné vozidlo(-á) sa naloží(-ia) tak, aby zaťaženie nápravy bolo 2 500 kg +/– 200 kg alebo 35 % +/– 200 kg prípustného statického zaťaženia nápravy, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. |
| --- | --- |

5.4.1.2.1.

Zaťaženie nápravy – skúšané prípojné vozidlo(-á) sa naloží(-ia) tak, aby zaťaženie nápravy bolo 2 500 kg +/– 200 kg alebo 35 % +/– 200 kg prípustného statického zaťaženia nápravy, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia.

| 5.4.1.2.2. | Zabezpečí sa, aby bolo v priebehu dynamických skúšok vymedzených v bode 6.1.3 prílohy 13 k tomuto predpisu dosiahnuté „plné cyklovanie“ protiblokovacieho brzdového systému. |
| --- | --- |

5.4.1.2.2.

Zabezpečí sa, aby bolo v priebehu dynamických skúšok vymedzených v bode 6.1.3 prílohy 13 k tomuto predpisu dosiahnuté „plné cyklovanie“ protiblokovacieho brzdového systému.

| 5.4.1.2.3. | Skúška spotreby energie – skúška sa vykonáva podľa postupu vymedzeného v bode 6.1 prílohy 13 k tomuto predpisu pre každú konfiguráciu ABS. |
| --- | --- |

5.4.1.2.3.

Skúška spotreby energie – skúška sa vykonáva podľa postupu vymedzeného v bode 6.1 prílohy 13 k tomuto predpisu pre každú konfiguráciu ABS.

| 5.4.1.2.4. | Aby sa prípojné vozidlá predložené na typové schválenie mohli kontrolovať z hľadiska zhody s požiadavkami na spotrebu energie protiblokovacím systémom (pozri bod 6.1 prílohy 13), musia sa vykonať tieto kontroly:






  5.4.1.2.4.1. | Pred začatím skúšky spotreby energie (bod 5.4.1.2.3) v prípade bŕzd, ktoré nemajú zabudované zariadenie na nastavenie opotrebovania bŕzd, sa musia brzdy nastaviť tak, aby bola splnená podmienka, že pomer (Rl) zdvihu zdvíhacej tyčky brzdovej komory (sT) voči dĺžke páky (lT) je 0,2. Tento vzťah sa určí pre tlak v brzdovej komore zodpovedajúci hodnote 650 kPa.
  Príklad: lT = 130 mm,
  sT pri tlaku v brzdovej komore 650 kPa = 26 mm
  R1 = sT / lT = 26/130 = 0,2
  V prípade bŕzd so zabudovaným automatickým nastavením opotrebovania bŕzd sa brzdy nastavia na prevádzkovú vzdialenosť udanú výrobcom.
  Nastavenie bŕzd vymedzené vyššie sa vykonáva, keď sú brzdy studené (< 100 °C). |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.4.

Aby sa prípojné vozidlá predložené na typové schválenie mohli kontrolovať z hľadiska zhody s požiadavkami na spotrebu energie protiblokovacím systémom (pozri bod 6.1 prílohy 13), musia sa vykonať tieto kontroly:

5.4.1.2.4.1.

Pred začatím skúšky spotreby energie (bod 5.4.1.2.3) v prípade bŕzd, ktoré nemajú zabudované zariadenie na nastavenie opotrebovania bŕzd, sa musia brzdy nastaviť tak, aby bola splnená podmienka, že pomer (Rl) zdvihu zdvíhacej tyčky brzdovej komory (sT) voči dĺžke páky (lT) je 0,2. Tento vzťah sa určí pre tlak v brzdovej komore zodpovedajúci hodnote 650 kPa.

Príklad: lT = 130 mm,

sT pri tlaku v brzdovej komore 650 kPa = 26 mm

R1 = sT / lT = 26/130 = 0,2

V prípade bŕzd so zabudovaným automatickým nastavením opotrebovania bŕzd sa brzdy nastavia na prevádzkovú vzdialenosť udanú výrobcom.

Nastavenie bŕzd vymedzené vyššie sa vykonáva, keď sú brzdy studené (< 100 °C).

| 5.4.1.2.4.2. | S ventilom na snímanie zaťaženia nastaveným na naložený stav a s počiatočnou hladinou energie podľa bodu 6.1.2 prílohy 13 sa ďalší prívod vzduchu do zariadenia(-í) na akumulovanie energie preruší. Brzdy sa uvedú do činnosti ovládacím tlakom 650 kPa v spojovacej hlavici a potom sa uvoľnia. Ďalšie zabrzdenia sa vykonávajú až dovtedy, kým tlak v brzdových komorách nie je rovnaký ako tlak dosiahnutý po použití postupu vymedzeného v bodoch 4.1.2.1 a 4.1.2.2. Zaznamená sa počet ekvivalentných zabrzdení (ner).
  Do skúšobného protokolu sa zaznamená ekvivalentný počet statických zabrzdení (ne),
  kde ne = 1,2 · ner a zaokrúhľuje sa na najbližšie vyššie celé číslo. |
| --- | --- |

5.4.1.2.4.2.

S ventilom na snímanie zaťaženia nastaveným na naložený stav a s počiatočnou hladinou energie podľa bodu 6.1.2 prílohy 13 sa ďalší prívod vzduchu do zariadenia(-í) na akumulovanie energie preruší. Brzdy sa uvedú do činnosti ovládacím tlakom 650 kPa v spojovacej hlavici a potom sa uvoľnia. Ďalšie zabrzdenia sa vykonávajú až dovtedy, kým tlak v brzdových komorách nie je rovnaký ako tlak dosiahnutý po použití postupu vymedzeného v bodoch 4.1.2.1 a 4.1.2.2. Zaznamená sa počet ekvivalentných zabrzdení (ner).

Do skúšobného protokolu sa zaznamená ekvivalentný počet statických zabrzdení (ne),

kde ne = 1,2 · ner a zaokrúhľuje sa na najbližšie vyššie celé číslo.

5.4.1.3.   Skúška rozdelenia trenia – ak je protiblokovací brzdový systém vymedzený ako systém kategórie A, potom všetky takéto konfigurácie ABS musia spĺňať požiadavky na účinnosť podľa bodu 6.3.2 prílohy 13 k tomuto predpisu.

5.4.1.4.   Účinnosť pri nízkej a vysokej rýchlosti

| 5.4.1.4.1. | Overenie účinnosti pri nízkej a vysokej rýchlosti sa vykonáva podľa bodu 6.3.1 prílohy 13 k tomuto predpisu, pričom prípojné vozidlo je nastavené rovnako ako pri posudzovaní využitia adhézie. |
| --- | --- |

5.4.1.4.1.

Overenie účinnosti pri nízkej a vysokej rýchlosti sa vykonáva podľa bodu 6.3.1 prílohy 13 k tomuto predpisu, pričom prípojné vozidlo je nastavené rovnako ako pri posudzovaní využitia adhézie.

| 5.4.1.4.2. | Ak existuje tolerancia medzi počtom zubov budiča a obvodom pneumatiky, vykonajú sa funkčné kontroly pri najväčšej a najmenšej tolerancii podľa bodu 6.3 prílohy 13 k tomuto predpisu. Toto sa môže uskutočniť použitím rôznych rozmerov pneumatík alebo špeciálnych budičov na simuláciu krajných hodnôt frekvencie. |
| --- | --- |

5.4.1.4.2.

Ak existuje tolerancia medzi počtom zubov budiča a obvodom pneumatiky, vykonajú sa funkčné kontroly pri najväčšej a najmenšej tolerancii podľa bodu 6.3 prílohy 13 k tomuto predpisu. Toto sa môže uskutočniť použitím rôznych rozmerov pneumatík alebo špeciálnych budičov na simuláciu krajných hodnôt frekvencie.

5.4.1.5.   Dodatočné kontroly

S ťažným nebrzdeným vozidlom a s nenaloženým prípojným vozidlom sa vykonajú nasledujúce dodatočné kontroly.

| 5.4.1.5.1. | Keď náprava prechádza z povrchu s vysokou adhéziou (kH) na povrch s nízkou adhéziou (kL), pričom kH ≥ 0,5 a kH/kL ≥ 2 a ovládací tlak na spojovacej hlavici je 650 kPa, priamo ovládané kolesá nesmú byť blokované. Rýchlosť vozidla a okamih začiatku brzdenia prípojného vozidla sa vypočíta tak, aby s protiblokovacím brzdovým systémom plne cyklovaným na povrchu s vysokou adhéziou nastal prechod z jedného povrchu na druhý pri rýchlosti približne 80 km/h a 40 km/h. |
| --- | --- |

5.4.1.5.1.

Keď náprava prechádza z povrchu s vysokou adhéziou (kH) na povrch s nízkou adhéziou (kL), pričom kH ≥ 0,5 a kH/kL ≥ 2 a ovládací tlak na spojovacej hlavici je 650 kPa, priamo ovládané kolesá nesmú byť blokované. Rýchlosť vozidla a okamih začiatku brzdenia prípojného vozidla sa vypočíta tak, aby s protiblokovacím brzdovým systémom plne cyklovaným na povrchu s vysokou adhéziou nastal prechod z jedného povrchu na druhý pri rýchlosti približne 80 km/h a 40 km/h.

| 5.4.1.5.2. | Keď prípojné vozidlo prechádza z povrchu s nízkou adhéziou (kL) na povrch s vysokou adhéziou, pričom kH ≥ 0,5 a kH/kL ≥ 2 a ovládací tlak na spojovacej hlavici je 650 kPa, tlak v brzdových komorách musí vzrásť na primerane vysokú hodnotu v priebehu primeraného času a prípojné vozidlo sa nesmie odchýliť od svojho pôvodného smeru jazdy. Rýchlosť vozidla a okamih začiatku brzdenia sa vypočíta tak, aby s protiblokovacím brzdovým systémom plne cyklovaným na povrchu s nízkou adhéziou nastal prechod z jedného povrchu na druhý pri rýchlosti približne 50 km/h. |
| --- | --- |

5.4.1.5.2.

Keď prípojné vozidlo prechádza z povrchu s nízkou adhéziou (kL) na povrch s vysokou adhéziou, pričom kH ≥ 0,5 a kH/kL ≥ 2 a ovládací tlak na spojovacej hlavici je 650 kPa, tlak v brzdových komorách musí vzrásť na primerane vysokú hodnotu v priebehu primeraného času a prípojné vozidlo sa nesmie odchýliť od svojho pôvodného smeru jazdy. Rýchlosť vozidla a okamih začiatku brzdenia sa vypočíta tak, aby s protiblokovacím brzdovým systémom plne cyklovaným na povrchu s nízkou adhéziou nastal prechod z jedného povrchu na druhý pri rýchlosti približne 50 km/h.

5.4.1.6.   Dokumentácia týkajúca sa ovládača(-ov) musí byť dostupná podľa požiadavky v bode 5.1.5 tohto predpisu a v bode 4.1 prílohy 13 k tomuto predpisu vrátane poznámky pod čiarou 12.

5.5.   Schvaľovací protokol

| 5.5.1. | Vypracuje sa schvaľovací protokol, ktorého obsah je vymedzený v dodatku 6 k tejto prílohe.

  Diagram 2 |
| --- | --- |

5.5.1.

Vypracuje sa schvaľovací protokol, ktorého obsah je vymedzený v dodatku 6 k tejto prílohe.

Diagram 2

Image

---

(1)  Iné konštrukcie bŕzd môžu byť schválené po predložení ekvivalentných informácií.

(2)  Iné konštrukcie pružinovej brzdy môžu byť schválené po predložení ekvivalentných informácií.

(3)  Iné konštrukcie bŕzd môžu byť schválené po predložení ekvivalentných informácií.

(4)  Ak sa použije metóda skúšky na dráhe alebo metódy skúšky na valcovom dynamometri použijú sa vstupy energie zodpovedajúce špecifikovaným vstupom energie.

(5)  Vonkajší priemer pneumatiky vymedzený v predpise č. 54.

DODATOK 1

Vzorový formulár overovacieho protokolu pre membránové brzdové komory

PROTOKOL č. ...

| 1. | Identifikácia |
| --- | --- |

1.

Identifikácia

| 1.1. | Výrobca: (Názov a adresa) |
| --- | --- |

1.1.

Výrobca: (Názov a adresa)

| 1.2. | Značka: (1) |
| --- | --- |

1.2.

Značka: (1)

| 1.3. | Typ: (1) |
| --- | --- |

1.3.

Typ: (1)

| 1.4. | Číslo časti: (1) |
| --- | --- |

1.4.

Číslo časti: (1)

| 2. | Prevádzkové podmienky: |
| --- | --- |

2.

Prevádzkové podmienky:

| 2.1. | Maximálny prevádzkový tlak: |
| --- | --- |

2.1.

Maximálny prevádzkový tlak:

| 3. | Charakteristiky účinnosti udané výrobcom: |
| --- | --- |

3.

Charakteristiky účinnosti udané výrobcom:

| 3.1. | Maximálny zdvih (smax) pri 650 kPa (2) |
| --- | --- |

3.1.

Maximálny zdvih (smax) pri 650 kPa (2)

| 3.2. | Priemerný ťah (ThA) – f (p) (2) |
| --- | --- |

3.2.

Priemerný ťah (ThA) – f (p) (2)

| 3.3. | Účinný zdvih (sp) – f (p) (2) |
| --- | --- |

3.3.

Účinný zdvih (sp) – f (p) (2)

| 3.3.1. | Rozsah tlaku, v rámci ktorého je platný skôr uvedený zdvih: (pozri bod 2.3.4 prílohy 19) |
| --- | --- |

3.3.1.

Rozsah tlaku, v rámci ktorého je platný skôr uvedený zdvih: (pozri bod 2.3.4 prílohy 19)

| 3.4. | Tlak požadovaný na vytvorenie zdvihu 15 mm zdvíhacej tyčky (p15) vychádzajúci z ThA – f(p) alebo z udanej hodnoty (2)
   (3) |
| --- | --- |

3.4.

Tlak požadovaný na vytvorenie zdvihu 15 mm zdvíhacej tyčky (p15) vychádzajúci z ThA – f(p) alebo z udanej hodnoty (2)
   (3)

| 4. | Rozsah použitia
  Brzdová komora sa môže použiť na prípojných vozidlách kategórie O3 a O4 ... áno/nie
  Brzdová komora sa môže použiť len na prípojných vozidlách kategórie O3 ... áno/nie |
| --- | --- |

4.

Rozsah použitia

Brzdová komora sa môže použiť na prípojných vozidlách kategórie O3 a O4 ... áno/nie

Brzdová komora sa môže použiť len na prípojných vozidlách kategórie O3 ... áno/nie

| 5. | Názov technickej služby/schvaľovacieho orgánu (4) vykonávajúceho skúšku:
  ... |
| --- | --- |

5.

Názov technickej služby/schvaľovacieho orgánu (4) vykonávajúceho skúšku:

...

| 6. | Dátum skúšky: ... |
| --- | --- |

6.

Dátum skúšky: ...

| 7. | Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s prílohou 19 k predpisu č. 13 naposledy zmenenému sériou zmien ...
  Technická služba (4) vykonávajúca skúšku
  Podpis: ... Dátum: ... |
| --- | --- |

7.

Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s prílohou 19 k predpisu č. 13 naposledy zmenenému sériou zmien ...

Technická služba (4) vykonávajúca skúšku

Podpis: ... Dátum: ...

| 8. | Schvaľovací orgán (4)

  Podpis: ... Dátum: ... |
| --- | --- |

8.

Schvaľovací orgán (4)

Podpis: ... Dátum: ...

| 9. | Skúšobné dokumenty:
  Dodatok 2, ..., ... |
| --- | --- |

9.

Skúšobné dokumenty:

Dodatok 2, ..., ...

---

(1)  Vyznačí sa na brzdovej komore, ale v skúšobnom protokole sa vyžaduje len číslo nadradenej časti, varianty modelov sa nemusia uvádzať.

(2)  Identifikácia sa zmení, ak sa vykonajú zmeny, ktoré majú vplyv na charakteristiky účinnosti, body 3.1, 3.2 a 3.3.

(3)  Na účely použitia charakteristík vymedzených v tomto protokole podľa prílohy 10 sa predpokladá, že vzťah od p15 do udaného ThA – f(p) pri tlaku 100 kPa je lineárny.

(4)  Podpíšu rôzne osoby, aj keď sú technická služba a schvaľovací orgán rovnaké alebo prípadne sa s protokolom vydá samostatné povolenie schvaľovacieho orgánu.

DODATOK 2

Vzorový referenčný záznam výsledkov skúšky pre membránové brzdové komory

PROTOKOL č. ...

| 1. | Záznam výsledkov skúšky (1) pre číslo časti ...







  Tlak (2)

  p – (kPa) | Priemerný ťah
  ThA – (N) | Účinný zdvih
  sp – (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

1.

Záznam výsledkov skúšky (1) pre číslo časti ...

Tlak (2)

p – (kPa)

Priemerný ťah

ThA – (N)

Účinný zdvih

sp – (mm)

---

(1)  Vytvorí sa pre každú zo 6 skúšaných vzoriek.

(2)  Tlak „p“ predstavuje skutočné hodnoty tlaku použité pri skúške vymedzené v bode 2.2.2 tejto prílohy.

DODATOK 3

VZOROVÝ FORMULÁR OVEROVACIEHO PROTOKOLU PRE PRUŽINOVÉ BRZDY

PROTOKOL č. ...

| 1. | Identifikácia: |
| --- | --- |

1.

Identifikácia:

| 1.1. | Výrobca: (názov a adresa) |
| --- | --- |

1.1.

Výrobca: (názov a adresa)

| 1.2. | Značka: (1) |
| --- | --- |

1.2.

Značka: (1)

| 1.3. | Typ: (1) |
| --- | --- |

1.3.

Typ: (1)

| 1.4. | Číslo časti: (1) |
| --- | --- |

1.4.

Číslo časti: (1)

| 2. | Prevádzkové podmienky: |
| --- | --- |

2.

Prevádzkové podmienky:

| 2.1. | Maximálny prevádzkový tlak: |
| --- | --- |

2.1.

Maximálny prevádzkový tlak:

| 3. | Charakteristiky účinnosti udané výrobcom: |
| --- | --- |

3.

Charakteristiky účinnosti udané výrobcom:

| 3.1. | Maximálny zdvih (smax) (2) |
| --- | --- |

3.1.

Maximálny zdvih (smax) (2)

| 3.2. | Ťah pružiny (Ths) – f (s) (2) |
| --- | --- |

3.2.

Ťah pružiny (Ths) – f (s) (2)

| 3.3. | Uvoľňovací tlak (pri zdvihu 10 mm) (2) |
| --- | --- |

3.3.

Uvoľňovací tlak (pri zdvihu 10 mm) (2)

| 4. | Dátum skúšky: |
| --- | --- |

4.

Dátum skúšky:

| 5. | Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s prílohou 19 k predpisu č. 13 naposledy zmenenému sériou zmien ...
  Technická služba (3) vykonávajúca skúšku
  Podpis: ...Dátum: ... |
| --- | --- |

5.

Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s prílohou 19 k predpisu č. 13 naposledy zmenenému sériou zmien ...

Technická služba (3) vykonávajúca skúšku

Podpis: ...Dátum: ...

| 6. | Schvaľovací orgán (3)

  Podpis: ...Dátum: ... |
| --- | --- |

6.

Schvaľovací orgán (3)

Podpis: ...Dátum: ...

| 7. | Skúšobné dokumenty:
  Dodatok 4, ... , ... |
| --- | --- |

7.

Skúšobné dokumenty:

Dodatok 4, ... , ...

---

(1)  Vyznačí sa na brzdovej komore, ale v skúšobnom protokole sa vyžaduje len číslo nadradenej časti, varianty modelov sa nemusia uvádzať.

(2)  Identifikácia sa zmení, ak sa vykonajú zmeny, ktoré majú vplyv na charakteristiky účinnosti, body 3.1, 3.2 a 3.3.

(3)  Podpíšu rôzne osoby, aj keď sú technická služba a schvaľovací orgán rovnaké alebo prípadne sa s protokolom vydá samostatné povolenie schvaľovacieho orgánu.

DODATOK 4

VZOROVÝ REFERENČNÝ ZÁZNAM VÝSLEDKOV SKÚŠKY PRE PRUŽINOVÉ BRZDY

PROTOKOL č. ...

| 1. | Záznam výsledkov skúšky (1) pre číslo časti: ...






  Zdvih (2)

  s – (mm) | Ťah
  Ths – (N) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

1.

Záznam výsledkov skúšky (1) pre číslo časti: ...

Zdvih (2)

s – (mm)

Ťah

Ths – (N)

Uvoľňovací tlak (pri zdvihu 10 mm) ...kPa

---

(1)  Vytvorí sa pre každú zo 6 skúšaných vzoriek.

(2)  Zdvih „s“ predstavuje skutočné hodnoty zdvihu použité pri skúške vymedzené v bode 3.2.2 tejto prílohy.

DODATOK 5

INFORMAČNÝ DOKUMENT O PROTIBLOKOVACOM BRZDOVOM SYSTÉME PRÍPOJNÉHO VOZIDLA

1.   VŠEOBECNE

| 1.1. | Názov výrobcu |
| --- | --- |

1.1.

Názov výrobcu

| 1.2. | Názov systému |
| --- | --- |

1.2.

Názov systému

| 1.3. | Varianty systému |
| --- | --- |

1.3.

Varianty systému

| 1.4. | Konfigurácie systému (napr. 2S/1M, 2S/2M atď.) |
| --- | --- |

1.4.

Konfigurácie systému (napr. 2S/1M, 2S/2M atď.)

| 1.5. | Vysvetlenie základnej funkcie a/alebo princípu systému |
| --- | --- |

1.5.

Vysvetlenie základnej funkcie a/alebo princípu systému

2.   POUŽITIA

| 2.1. | Zoznam typov prípojných vozidiel a konfigurácií ABS, pre ktoré sa žiada typové schválenie. |
| --- | --- |

2.1.

Zoznam typov prípojných vozidiel a konfigurácií ABS, pre ktoré sa žiada typové schválenie.

| 2.2. | Schematické diagramy konfigurácií systému montovaného na prípojné vozidlá vymedzené v položke 2.1, pričom sa berú do úvahy nasledujúce parametre: | umiestnenie snímača, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Schematické diagramy konfigurácií systému montovaného na prípojné vozidlá vymedzené v položke 2.1, pričom sa berú do úvahy nasledujúce parametre:

umiestnenie snímača,

| | umiestnenie modulátora, |
| --- | --- |

umiestnenie modulátora,

| | zdvih náprav, |
| --- | --- |

zdvih náprav,

| | riadiace nápravy, |
| --- | --- |

riadiace nápravy,

| | trubica: typ – vnútorný(é) priemer(-y) a dĺžky. |
| --- | --- |

trubica: typ – vnútorný(é) priemer(-y) a dĺžky.

| 2.3. | Vzťah obvodu pneumatiky a rozloženia budiča vrátane tolerancií. |
| --- | --- |

2.3.

Vzťah obvodu pneumatiky a rozloženia budiča vrátane tolerancií.

| 2.4. | Tolerancia obvodu pneumatiky medzi jednou nápravou a druhou nápravou vybavenou rovnakým budičom. |
| --- | --- |

2.4.

Tolerancia obvodu pneumatiky medzi jednou nápravou a druhou nápravou vybavenou rovnakým budičom.

| 2.5. | Rozsah použitia z hľadiska typu zavesenia:







  pneumatické zavesenie | : | každý typ pneumatického zavesenia s „pozdĺžnym vyvažovaným ramenom“, |
| --- | --- | --- | --- |
| iné zavesenia | : | vymedzí výrobca, model a typ (vyvážené/nevyvážené). |

2.5.

Rozsah použitia z hľadiska typu zavesenia:

pneumatické zavesenie

:

každý typ pneumatického zavesenia s „pozdĺžnym vyvažovaným ramenom“,

iné zavesenia

:

vymedzí výrobca, model a typ (vyvážené/nevyvážené).

| 2.6. | Odporúčania týkajúce sa rozdielov vo vstupnom brzdnom momente (ak existujú) vo vzťahu ku konfigurácii ABS a k podvozku prípojného vozidla. |
| --- | --- |

2.6.

Odporúčania týkajúce sa rozdielov vo vstupnom brzdnom momente (ak existujú) vo vzťahu ku konfigurácii ABS a k podvozku prípojného vozidla.

| 2.7. | Dodatočné informácie (ak existujú) o použití protiblokovacieho brzdového systému. |
| --- | --- |

2.7.

Dodatočné informácie (ak existujú) o použití protiblokovacieho brzdového systému.

3.   OPIS KOMPONENTOV

| 3.1. | Snímač(-e)
  Funkcia
  Identifikácia (napr. číslo časti/častí) |
| --- | --- |

3.1.

Snímač(-e)

Funkcia

Identifikácia (napr. číslo časti/častí)

| 3.2. | Ovládač(-e)
  Všeobecný opis a funkcia
  Identifikácia (napr. číslo časti/častí)
  Bezpečnostné aspekty ovládača/ovládačov)
  Dodatočné vlastnosti (napr. ovládanie spomaľovača, automatická konfigurácia, variabilné parametre, diagnostika) |
| --- | --- |

3.2.

Ovládač(-e)

Všeobecný opis a funkcia

Identifikácia (napr. číslo časti/častí)

Bezpečnostné aspekty ovládača/ovládačov)

Dodatočné vlastnosti (napr. ovládanie spomaľovača, automatická konfigurácia, variabilné parametre, diagnostika)

| 3.3. | Modulátor(-y)
  Všeobecný opis a funkcia
  Identifikácia (napr. číslo časti/častí)
  Obmedzenia (napr. maximálny ovládaný prívodný objem) |
| --- | --- |

3.3.

Modulátor(-y)

Všeobecný opis a funkcia

Identifikácia (napr. číslo časti/častí)

Obmedzenia (napr. maximálny ovládaný prívodný objem)

| 3.4. | Elektrické zariadenie
  Diagram/diagramy okruhu
  Metódy napájania
  Sekvencia/sekvencie výstražných svetiel |
| --- | --- |

3.4.

Elektrické zariadenie

Diagram/diagramy okruhu

Metódy napájania

Sekvencia/sekvencie výstražných svetiel

| 3.5. | Pneumatické okruhy
  Schémy bŕzd zahŕňajúce konfigurácie ABS používané na typoch prípojných vozidiel vymedzených v bode 2.1.
  Obmedzenia týkajúce sa rozmerov trubice a príslušných dĺžok, ktoré majú vplyv na účinnosť systému (napr. medzi modulátorom a brzdovou komorou) |
| --- | --- |

3.5.

Pneumatické okruhy

Schémy bŕzd zahŕňajúce konfigurácie ABS používané na typoch prípojných vozidiel vymedzených v bode 2.1.

Obmedzenia týkajúce sa rozmerov trubice a príslušných dĺžok, ktoré majú vplyv na účinnosť systému (napr. medzi modulátorom a brzdovou komorou)

| 3.6. | Elektromagnetická kompatibilita |
| --- | --- |

3.6.

Elektromagnetická kompatibilita

| 3.6.1. | Dokumentácia preukazujúca zhodu s ustanoveniami bodu 4.4 prílohy 13 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

3.6.1.

Dokumentácia preukazujúca zhodu s ustanoveniami bodu 4.4 prílohy 13 k tomuto predpisu.

DODATOK 6

SKÚŠOBNÝ PROTOKOL TÝKAJÚCI SA PROTIBLOKOVACIEHO BRZDOVÉHO SYSTÉMU PRÍPOJNÉHO VOZIDLA

SKÚŠOBNÝ PROTOKOL č. ...

1.   IDENTIFIKÁCIA

| 1.1. | Výrobca protiblokovacieho brzdového systému (názov a adresa): |
| --- | --- |

1.1.

Výrobca protiblokovacieho brzdového systému (názov a adresa):

| 1.2. | Názov/model systému: |
| --- | --- |

1.2.

Názov/model systému:

2.   SCHVÁLENÝ(-É) SYSTÉM(-Y) A MONTÁŽ(-E)

| 2.1. | Schválená(-é) konfigurácia(-e) ABS (napr. 2S/1M, 2SD/2M atď.): |
| --- | --- |

2.1.

Schválená(-é) konfigurácia(-e) ABS (napr. 2S/1M, 2SD/2M atď.):

| 2.2. | Rozsah použitia (typ prípojného vozidla a počet náprav): |
| --- | --- |

2.2.

Rozsah použitia (typ prípojného vozidla a počet náprav):

| 2.3. | Metóda napájania: ISO 7638, ISO 1185 atď. |
| --- | --- |

2.3.

Metóda napájania: ISO 7638, ISO 1185 atď.

| 2.4. | Identifikácia schváleného(-ých) snímača(-ov), ovládača(-ov) a modulátora(-ov): |
| --- | --- |

2.4.

Identifikácia schváleného(-ých) snímača(-ov), ovládača(-ov) a modulátora(-ov):

| 2.5. | Spotreba energie – ekvivalentný počet statických zabrzdení: |
| --- | --- |

2.5.

Spotreba energie – ekvivalentný počet statických zabrzdení:

| 2.6. | Dodatočné vlastnosti, napr. ovládanie spomaľovača, konfigurácia zdvihu nápravy atď.: |
| --- | --- |

2.6.

Dodatočné vlastnosti, napr. ovládanie spomaľovača, konfigurácia zdvihu nápravy atď.:

3.   SKÚŠOBNÉ ÚDAJE A VÝSLEDKY

| 3.1. | Údaje o skúšobnom vozidle: |
| --- | --- |

3.1.

Údaje o skúšobnom vozidle:

| 3.2. | Informácie o skúšobnom povrchu: |
| --- | --- |

3.2.

Informácie o skúšobnom povrchu:

| 3.3. | Výsledky skúšky: |
| --- | --- |

3.3.

Výsledky skúšky:

| 3.3.1. | Využitie adhézie: |
| --- | --- |

3.3.1.

Využitie adhézie:

| 3.3.2. | Spotreba energie: |
| --- | --- |

3.3.2.

Spotreba energie:

| 3.3.3. | Skúška rozdelenia trenia: |
| --- | --- |

3.3.3.

Skúška rozdelenia trenia:

| 3.3.4. | Účinnosť pri nízkej rýchlosti: |
| --- | --- |

3.3.4.

Účinnosť pri nízkej rýchlosti:

| 3.3.5. | Účinnosť pri vysokej rýchlosti: |
| --- | --- |

3.3.5.

Účinnosť pri vysokej rýchlosti:

| 3.3.6. | Dodatočné kontroly: |
| --- | --- |

3.3.6.

Dodatočné kontroly:

| 3.3.6.1. | Prechod z povrchu s vysokou adhéziou na povrch s nízkou adhéziou: |
| --- | --- |

3.3.6.1.

Prechod z povrchu s vysokou adhéziou na povrch s nízkou adhéziou:

| 3.3.6.2. | Prechod z povrchu s nízkou adhéziou na povrch s vysokou adhéziou: |
| --- | --- |

3.3.6.2.

Prechod z povrchu s nízkou adhéziou na povrch s vysokou adhéziou:

| 3.3.7. | Simulácia poruchového režimu: |
| --- | --- |

3.3.7.

Simulácia poruchového režimu:

| 3.3.8. | Funkčné kontroly nepovinných napájacích spojení: |
| --- | --- |

3.3.8.

Funkčné kontroly nepovinných napájacích spojení:

| 3.3.9. | Elektromagnetická kompatibilita: |
| --- | --- |

3.3.9.

Elektromagnetická kompatibilita:

4.   MONTÁŽNE OBMEDZENIA

| 4.1. | Vzťah medzi obvodom pneumatiky a rozložením budiča: |
| --- | --- |

4.1.

Vzťah medzi obvodom pneumatiky a rozložením budiča:

| 4.2. | Tolerancia obvodu pneumatiky medzi jednou nápravou a druhou nápravou vybavenou rovnakým budičom: |
| --- | --- |

4.2.

Tolerancia obvodu pneumatiky medzi jednou nápravou a druhou nápravou vybavenou rovnakým budičom:

| 4.3. | Typ zavesenia: |
| --- | --- |

4.3.

Typ zavesenia:

| 4.4. | Rozdiel(-y) vo vstupnom brzdnom momente v rámci podvozku prípojného vozidla: |
| --- | --- |

4.4.

Rozdiel(-y) vo vstupnom brzdnom momente v rámci podvozku prípojného vozidla:

| 4.5. | Rázvor kompletného prípojného vozidla: |
| --- | --- |

4.5.

Rázvor kompletného prípojného vozidla:

| 4.6. | Typ brzdy: |
| --- | --- |

4.6.

Typ brzdy:

| 4.7. | Rozmery a dĺžky trubice: |
| --- | --- |

4.7.

Rozmery a dĺžky trubice:

| 4.8. | Použitie zariadenia na snímanie zaťaženia: |
| --- | --- |

4.8.

Použitie zariadenia na snímanie zaťaženia:

| 4.9. | Sekvencia výstražných svetiel: |
| --- | --- |

4.9.

Sekvencia výstražných svetiel:

| 4.10. | Konfigurácie a použitia systému, ktoré sú v súlade s požiadavkami týkajúcimi sa kategórie A: |
| --- | --- |

4.10.

Konfigurácie a použitia systému, ktoré sú v súlade s požiadavkami týkajúcimi sa kategórie A:

| 4.11. | Iné odporúčania/obmedzenia (napr. umiestnenie snímačov, modulátora/modulátorov, zdvíhacej nápravy/zdvíhacích náprav, riadiacej nápravy/riadiacich náprav): |
| --- | --- |

4.11.

Iné odporúčania/obmedzenia (napr. umiestnenie snímačov, modulátora/modulátorov, zdvíhacej nápravy/zdvíhacích náprav, riadiacej nápravy/riadiacich náprav):

5.   DÁTUM SKÚŠKY:

Táto skúška bola vykonaná a výsledky boli zaznamenané v súlade s prílohou 19 k predpisu č. 13 naposledy zmenenému sériou zmien...

Technická služba (1) vykonávajúca skúšku

Podpis: ... Dátum: ...

6.   SCHVAĽOVACÍ ORGÁN (1)

Podpis: ... Dátum: ...

Príloha: informačný dokument výrobcu

---

(1)  Podpíšu rôzne osoby, aj keď sú technická služba a schvaľovací orgán rovnaké alebo prípadne sa s protokolom vydá samostatné povolenie schvaľovacieho orgánu.

DODATOK 7

SYMBOLY A VYMEDZENIA

| SYMBOL | VYMEDZENIE |
| --- | --- |
| BF | brzdný faktor (pomer zosilnenia vstupného a výstupného brzdného momentu) |
| CO | prahový vstupný brzdný moment (minimálny brzdný moment potrebný na vytvorenie merateľného brzdného momentu) |
| D | vonkajší priemer pneumatiky (celkový priemer novej nahustenej pneumatiky) |
| d | konvenčné číslo udávajúce menovitý priemer ráfika a zodpovedajúce priemeru ráfika vyjadreného v palcoch alebo v milimetroch. |
| FB | brzdná sila |
| H | menovitá výška profilu pneumatiky (vzdialenosť, ktorá sa rovná polovici rozdielu medzi vonkajším priemerom pneumatiky a menovitým priemerom ráfika) |
| I | rotačný moment zotrvačnosti |
| l
  T | dĺžka páky brzdy referenčného skúšobného prípojného vozidla |
| Mt | priemerný výstupný brzdný moment |
| ne | ekvivalentný počet statických zabrzdení na účely typového schválenia pneumatiky |
| ner | ekvivalentný počet statických zabrzdení dosiahnutých počas skúšania |
| nD | otáčky valcového dynamometra |
| nW | otáčky nebrzdených kolies nápravy |
| Pd | maximálna technicky prípustná hmotnosť pre brzdu |
| p | tlak |
| P15 | tlak v brzdovej komore požadovaný na vytvorenie zdvihu 15 mm zdvíhacej tyčky z východiskovej polohy |
| R | dynamický valivý polomer pneumatiky (vypočítaný s použitím 0,485D) |
| Ra | menovité profilové číslo pneumatiky (stonásobok čísla získaného delením čísla, ktoré vyjadruje menovitú výšku profilu pneumatiky v milimetroch, číslom vyjadrujúcim menovitú šírku profilu v milimetroch) |
| R
  l | pomer sT/l
  T |
| RR | polomer valcového dynamometra |
| S1 | šírka profilu pneumatiky (lineárna vzdialenosť medzi vonkajšími okrajmi bočníc nahustenej pneumatiky s výnimkou nerovností spôsobených označením, dekoráciami alebo ochrannými pásmi alebo rebrami) |
| s | zdvih aktivátora (prevádzkový zdvih plus zdvih na prázdno) |
| smax | celkový zdvih aktivátora |
| sp | účinný zdvih (zdvih, pri ktorom je výstupný ťah 90 % priemerného ťahu ThA) |
| sT | zdvih zdvíhacej tyčky brzdovej komory referenčného prípojného vozidla v mm |
| ThA | priemerný ťah (priemerný ťah je určený integrovaním hodnôt medzi jednou tretinou a dvoma tretinami celkového zdvihu smax) |
| Ths | ťah pružiny pružinovej brzdy |
| TR | súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies prípojného vozidla alebo návesu |
| v | lineárna rýchlosť valcového dynamometra |
| v1 | počiatočná rýchlosť na začiatku brzdenia |
| v2 | rýchlosť na konci brzdenia |
| W60 | vstup energie zodpovedajúcej kinetickej energii zodpovedajúcej hmotnosti pre skúšanú brzdu pri brzdení z rýchlosti 60 km/h až po zastavenie |
| z | pomerné brzdné spomalenie vozidla |

SYMBOL

VYMEDZENIE

BF

brzdný faktor (pomer zosilnenia vstupného a výstupného brzdného momentu)

CO

prahový vstupný brzdný moment (minimálny brzdný moment potrebný na vytvorenie merateľného brzdného momentu)

D

vonkajší priemer pneumatiky (celkový priemer novej nahustenej pneumatiky)

d

konvenčné číslo udávajúce menovitý priemer ráfika a zodpovedajúce priemeru ráfika vyjadreného v palcoch alebo v milimetroch.

FB

brzdná sila

H

menovitá výška profilu pneumatiky (vzdialenosť, ktorá sa rovná polovici rozdielu medzi vonkajším priemerom pneumatiky a menovitým priemerom ráfika)

I

rotačný moment zotrvačnosti

l
  T

dĺžka páky brzdy referenčného skúšobného prípojného vozidla

Mt

priemerný výstupný brzdný moment

ne

ekvivalentný počet statických zabrzdení na účely typového schválenia pneumatiky

ner

ekvivalentný počet statických zabrzdení dosiahnutých počas skúšania

nD

otáčky valcového dynamometra

nW

otáčky nebrzdených kolies nápravy

Pd

maximálna technicky prípustná hmotnosť pre brzdu

p

tlak

P15

tlak v brzdovej komore požadovaný na vytvorenie zdvihu 15 mm zdvíhacej tyčky z východiskovej polohy

R

dynamický valivý polomer pneumatiky (vypočítaný s použitím 0,485D)

Ra

menovité profilové číslo pneumatiky (stonásobok čísla získaného delením čísla, ktoré vyjadruje menovitú výšku profilu pneumatiky v milimetroch, číslom vyjadrujúcim menovitú šírku profilu v milimetroch)

R
  l

pomer sT/l
  T

RR

polomer valcového dynamometra

S1

šírka profilu pneumatiky (lineárna vzdialenosť medzi vonkajšími okrajmi bočníc nahustenej pneumatiky s výnimkou nerovností spôsobených označením, dekoráciami alebo ochrannými pásmi alebo rebrami)

s

zdvih aktivátora (prevádzkový zdvih plus zdvih na prázdno)

smax

celkový zdvih aktivátora

sp

účinný zdvih (zdvih, pri ktorom je výstupný ťah 90 % priemerného ťahu ThA)

sT

zdvih zdvíhacej tyčky brzdovej komory referenčného prípojného vozidla v mm

ThA

priemerný ťah (priemerný ťah je určený integrovaním hodnôt medzi jednou tretinou a dvoma tretinami celkového zdvihu smax)

Ths

ťah pružiny pružinovej brzdy

TR

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies prípojného vozidla alebo návesu

v

lineárna rýchlosť valcového dynamometra

v1

počiatočná rýchlosť na začiatku brzdenia

v2

rýchlosť na konci brzdenia

W60

vstup energie zodpovedajúcej kinetickej energii zodpovedajúcej hmotnosti pre skúšanú brzdu pri brzdení z rýchlosti 60 km/h až po zastavenie

z

pomerné brzdné spomalenie vozidla

DODATOK 8

Dokumentačný formulár pre skúšku v teréne predpísaný v bode 4.4.2.9 tejto prílohy

1.   IDENTIFIKÁCIA

| 1.1. | Brzda:
  Výrobca ...
  Značka ...
  Typ ...
  Model ...
  Bubnová brzda alebo kotúčová brzda (1)

  Údaje na identifikáciu skúšanej položky ...
  Technicky prípustný vstupný brzdný moment Cmax...
  Zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd: zabudované/nezabudované (1) |
| --- | --- |

1.1.

Brzda:

Výrobca ...

Značka ...

Typ ...

Model ...

Bubnová brzda alebo kotúčová brzda (1)

Údaje na identifikáciu skúšanej položky ...

Technicky prípustný vstupný brzdný moment Cmax...

Zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd: zabudované/nezabudované (1)

| 1.2. | Bubnová brzda alebo kotúčová brzda:
  Vnútorný priemer bubna alebo vonkajší priemer kotúča ...
  Účinný polomer (2)...
  Hrúbka ...
  Hmotnosť ...
  Materiál ...
  Údaje na identifikáciu skúšanej položky ... |
| --- | --- |

1.2.

Bubnová brzda alebo kotúčová brzda:

Vnútorný priemer bubna alebo vonkajší priemer kotúča ...

Účinný polomer (2)...

Hrúbka ...

Hmotnosť ...

Materiál ...

Údaje na identifikáciu skúšanej položky ...

| 1.3. | Brzdové obloženie alebo doštička:
  Výrobca ...
  Typ ...
  Identifikácia ...
  Šírka ...
  Hrúbka ...
  Povrchová plocha ...
  Metóda pripevnenia ...
  Údaje na identifikáciu skúšanej položky ... |
| --- | --- |

1.3.

Brzdové obloženie alebo doštička:

Výrobca ...

Typ ...

Identifikácia ...

Šírka ...

Hrúbka ...

Povrchová plocha ...

Metóda pripevnenia ...

Údaje na identifikáciu skúšanej položky ...

| 1.4. | Aktivátor:
  Výrobca ...
  Značka ...
  Veľkosť ...
  Typ ...
  Údaje na identifikáciu skúšanej položky ... |
| --- | --- |

1.4.

Aktivátor:

Výrobca ...

Značka ...

Veľkosť ...

Typ ...

Údaje na identifikáciu skúšanej položky ...

| 1.5. | Zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd (3):
  Výrobca ...
  Značka ...
  Typ ...
  Verzia ...
  Údaje na identifikáciu skúšanej položky ... |
| --- | --- |

1.5.

Zariadenie na automatické nastavovanie bŕzd (3):

Výrobca ...

Značka ...

Typ ...

Verzia ...

Údaje na identifikáciu skúšanej položky ...

| 1.6. | Údaje o skúšobnom vozidle
  Ťažné vozidlo:
  Identifikačné č. ...
  Zaťaženie na každú nápravu ...
  Prípojné vozidlo:
  Identifikačné č. ...
  Kategória: O2 / O3 / O4
   (1)

  kompletné prípojné vozidlo/náves/prípojné vozidlo so stredovou nápravou (1)

  Počet náprav ...
  Pneumatiky/ráfiky: ...
  dvojité/jednoduché (1)

  Dynamický valivý polomer R pri naložení ...
  Zaťaženie na každú nápravu ... |
| --- | --- |

1.6.

Údaje o skúšobnom vozidle

Ťažné vozidlo:

Identifikačné č. ...

Zaťaženie na každú nápravu ...

Prípojné vozidlo:

Identifikačné č. ...

Kategória: O2 / O3 / O4
   (1)

kompletné prípojné vozidlo/náves/prípojné vozidlo so stredovou nápravou (1)

Počet náprav ...

Pneumatiky/ráfiky: ...

dvojité/jednoduché (1)

Dynamický valivý polomer R pri naložení ...

Zaťaženie na každú nápravu ...

2.   SKÚŠOBNÉ ÚDAJE A VÝSLEDKY

| 2.1. | Skúška v teréne:
  Všeobecný opis zahŕňajúci: prejdenú vzdialenosť, časové trvanie a miesto
  ... |
| --- | --- |

2.1.

Skúška v teréne:

Všeobecný opis zahŕňajúci: prejdenú vzdialenosť, časové trvanie a miesto

...

| 2.2. | Brzdová skúška: |
| --- | --- |

2.2.

Brzdová skúška:

| 2.2.1. | Informácie o skúšobnej dráhe ... |
| --- | --- |

2.2.1.

Informácie o skúšobnej dráhe ...

| 2.2.2. | Skúšobný postup ... |
| --- | --- |

2.2.2.

Skúšobný postup ...

| 2.3. | Výsledky skúšky:
  Brzdný faktor
  Skúška 1 ...
  Dátum skúšky 1 ...
  Skúška 2 ...
  Dátum skúšky 2 ...
  Skúška 3 ...
  Dátum skúšky 3 ... |
| --- | --- |

2.3.

Výsledky skúšky:

Brzdný faktor

Skúška 1 ...

Dátum skúšky 1 ...

Skúška 2 ...

Dátum skúšky 2 ...

Skúška 3 ...

Dátum skúšky 3 ...

Diagramy

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknuť.

(2)  Platí iba pre kotúčové brzdy.

(3)  Neplatí v prípade zabudovaného zariadenia na automatické nastavovanie bŕzd.

---

PRÍLOHA 20

ALTERNATÍVNY POSTUP PRE TYPOVÉ SCHVAĽOVANIE PRÍPOJNÝCH VOZIDIEL

1.   VŠEOBECNE

| 1.1. | V tejto prílohe sa vymedzuje alternatívny postup pre typové schvaľovanie prípojných vozidiel použitím informácií zo skúšobných protokolov vydaných v súlade s prílohami 11 a 19. |
| --- | --- |

1.1.

V tejto prílohe sa vymedzuje alternatívny postup pre typové schvaľovanie prípojných vozidiel použitím informácií zo skúšobných protokolov vydaných v súlade s prílohami 11 a 19.

| 1.2. | Po dokončení overovacích postupov opísaných v bodoch 3, 4, 5, 6, 7 a 8 tejto prílohy technická služba/schvaľovací orgán vydá osvedčenie EHK o typovom schválení zodpovedajúce vzoru uvedenému v prílohe 2 dodatku 1 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

1.2.

Po dokončení overovacích postupov opísaných v bodoch 3, 4, 5, 6, 7 a 8 tejto prílohy technická služba/schvaľovací orgán vydá osvedčenie EHK o typovom schválení zodpovedajúce vzoru uvedenému v prílohe 2 dodatku 1 k tomuto predpisu.

| 1.3. | Na účelu výpočtov vymedzených v tejto prílohe sa výška ťažiska určí v súlade s metódou vymedzenou v dodatku 1 k tejto prílohe. |
| --- | --- |

1.3.

Na účelu výpočtov vymedzených v tejto prílohe sa výška ťažiska určí v súlade s metódou vymedzenou v dodatku 1 k tejto prílohe.

2.   ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 2.1. | Žiadosť o schválenie EHK typu vozidla z hľadiska jeho brzdového zariadenia predkladá výrobca prípojného vozidla. Na podloženie žiadosti výrobca prípojného vozidla predloží technickej službe minimálne:






  2.1.1. | Kópiu osvedčenia EHK alebo EÚ o typovom schválení a informačný dokument o prípojnom vozidle, ďalej uvádzanom ako „referenčné prípojné vozidlo“, z ktorého vychádza porovnanie účinnosti prevádzkového brzdenia. Toto prípojné vozidlo sa podrobí aktuálnym skúškam vymedzeným v prílohe 4 k tomuto predpisu pre príslušné prípojné vozidlo alebo v príslušnej smernici EÚ. Prípojné vozidlo, ktoré bolo schválené podľa alternatívneho postupu vymedzeného v tejto prílohe, sa nesmie použiť ako referenčné prípojné vozidlo. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Žiadosť o schválenie EHK typu vozidla z hľadiska jeho brzdového zariadenia predkladá výrobca prípojného vozidla. Na podloženie žiadosti výrobca prípojného vozidla predloží technickej službe minimálne:

2.1.1.

Kópiu osvedčenia EHK alebo EÚ o typovom schválení a informačný dokument o prípojnom vozidle, ďalej uvádzanom ako „referenčné prípojné vozidlo“, z ktorého vychádza porovnanie účinnosti prevádzkového brzdenia. Toto prípojné vozidlo sa podrobí aktuálnym skúškam vymedzeným v prílohe 4 k tomuto predpisu pre príslušné prípojné vozidlo alebo v príslušnej smernici EÚ. Prípojné vozidlo, ktoré bolo schválené podľa alternatívneho postupu vymedzeného v tejto prílohe, sa nesmie použiť ako referenčné prípojné vozidlo.

| 2.1.2. | Kópie skúšobných protokolov prílohy 11 a prílohy 19. |
| --- | --- |

2.1.2.

Kópie skúšobných protokolov prílohy 11 a prílohy 19.

| 2.1.3 | Balík dokumentov, ktorý obsahuje príslušné informácie o overovaní vrátane príslušných výpočtov pre nasledujúce položky:






  Požiadavky na účinnosť | Príloha 20, odkaz |
| --- | --- | --- |
| Účinnosť prevádzkového brzdenia so studenými brzdami | 3,0 |
| Účinnosť parkovacieho brzdenia | 4,0 |
| Účinnosť núdzovej brzdy | 5,0 |
| Porucha v systéme rozdeľovania brzdných síl | 6,0 |
| Protiblokovacie brzdenie | 7,0 |
| Kontroly funkčnosti a montáže | 8,0 |

2.1.3

Balík dokumentov, ktorý obsahuje príslušné informácie o overovaní vrátane príslušných výpočtov pre nasledujúce položky:

Požiadavky na účinnosť

Príloha 20, odkaz

Účinnosť prevádzkového brzdenia so studenými brzdami

3,0

Účinnosť parkovacieho brzdenia

4,0

Účinnosť núdzovej brzdy

5,0

Porucha v systéme rozdeľovania brzdných síl

6,0

Protiblokovacie brzdenie

7,0

Kontroly funkčnosti a montáže

8,0

| 2.1.4. | Prípojné vozidlo, ktoré reprezentuje typ prípojného vozidla, ktorý sa má schváliť, sa ďalej uvádza ako „predmetné prípojné vozidlo“. |
| --- | --- |

2.1.4.

Prípojné vozidlo, ktoré reprezentuje typ prípojného vozidla, ktorý sa má schváliť, sa ďalej uvádza ako „predmetné prípojné vozidlo“.

| 2.2. | Výrobca „referenčného prípojného vozidla“ a „predmetného prípojného vozidla“ musí byť ten istý. |
| --- | --- |

2.2.

Výrobca „referenčného prípojného vozidla“ a „predmetného prípojného vozidla“ musí byť ten istý.

3.   ALTERNATÍVNY POSTUP NA PREUKÁZANIE ÚČINNOSTI PREVÁDZKOVÉHO BRZDENIA TYPU 0 SO STUDENÝMI BRZDAMI

3.1.   Na preukázanie zhody s účinnosťou prevádzkového brzdenia typu 0 so studenými brzdami sa výpočtom overí, či má „predmetné vozidlo“ k dispozícii dostatočnú brzdnú silu na dosiahnutie predpísanej účinnosti prevádzkového brzdenia a či je k dispozícii dostatočná adhézia na suchom povrchu vozovky (predpokladá sa, že koeficient adhézie je 0,8) na využitie tejto brzdnej sily.

3.2.   Overenie

| 3.2.1. | Predmetné prípojné vozidlo sa považuje za vozidlo spĺňajúce požiadavky prílohy 4 bodov 1.2.7 a 3.1.2 (požiadavka týkajúca sa účinnosti so studenými brzdami bez blokovania kolies, odchýlky alebo nezvyčajnej vibrácie), ak spĺňa kritériá overovania predpísané v nasledujúcich bodoch v naloženom aj nenaloženom stave:






  3.2.1.1. | Rázvor predmetného prípojného vozidla nesmie byť menší ako 0,8 násobok rázvoru referenčného prípojného vozidla. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Predmetné prípojné vozidlo sa považuje za vozidlo spĺňajúce požiadavky prílohy 4 bodov 1.2.7 a 3.1.2 (požiadavka týkajúca sa účinnosti so studenými brzdami bez blokovania kolies, odchýlky alebo nezvyčajnej vibrácie), ak spĺňa kritériá overovania predpísané v nasledujúcich bodoch v naloženom aj nenaloženom stave:

3.2.1.1.

Rázvor predmetného prípojného vozidla nesmie byť menší ako 0,8 násobok rázvoru referenčného prípojného vozidla.

| 3.2.1.2. | Žiadny rozdiel vo vstupnom brzdnom momente medzi jednou nápravou a druhou nápravou v rámci podvozku „predmetného prípojného vozidla“ sa nesmie líšiť od rozdielu vo vstupnom brzdnom momente medzi jednou nápravou a druhou nápravou v rámci podvozku „referenčného prípojného vozidla“. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Žiadny rozdiel vo vstupnom brzdnom momente medzi jednou nápravou a druhou nápravou v rámci podvozku „predmetného prípojného vozidla“ sa nesmie líšiť od rozdielu vo vstupnom brzdnom momente medzi jednou nápravou a druhou nápravou v rámci podvozku „referenčného prípojného vozidla“.

| 3.2.1.3. | Počet a usporiadanie náprav, t. j. zdvih, riadenie atď., „predmetného prípojného vozidla“ sa nesmie líšiť od počtu a usporiadania náprav referenčného prípojného vozidla. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Počet a usporiadanie náprav, t. j. zdvih, riadenie atď., „predmetného prípojného vozidla“ sa nesmie líšiť od počtu a usporiadania náprav referenčného prípojného vozidla.

| 3.2.1.4. | Percentuálne rozloženie statického zaťaženia nápravy naloženého predmetného prípojného vozidla sa nesmie líšiť od percentuálneho rozloženia statického zaťaženia nápravy naloženého referenčného prípojného vozidla o viac ako 10 %. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Percentuálne rozloženie statického zaťaženia nápravy naloženého predmetného prípojného vozidla sa nesmie líšiť od percentuálneho rozloženia statického zaťaženia nápravy naloženého referenčného prípojného vozidla o viac ako 10 %.

| 3.2.1.5. | V prípade návesov sa musí skonštruovať graf v súlade s dodatkom 2 a z tohto grafu sa overí, či: | TR max ≥ TRpr [t. j. čiara (1) nesmie byť pod čiarou (3)] a |
| --- | --- | --- |

3.2.1.5.

V prípade návesov sa musí skonštruovať graf v súlade s dodatkom 2 a z tohto grafu sa overí, či:

TR max ≥ TRpr [t. j. čiara (1) nesmie byť pod čiarou (3)] a

| | TRL ≥ TRpr [t. j. čiara (2) nesmie byť pod čiarou (3)]. |
| --- | --- |

TRL ≥ TRpr [t. j. čiara (2) nesmie byť pod čiarou (3)].

| 3.2.1.6. | V prípade prípojných vozidiel so stredovou nápravou sa musí skonštruovať graf v súlade s dodatkom 2 a z tohto grafu sa overí, či: | TR max ≥ TRpr [t. j. čiara (1) nesmie byť pod čiarou (3)] a |
| --- | --- | --- |

3.2.1.6.

V prípade prípojných vozidiel so stredovou nápravou sa musí skonštruovať graf v súlade s dodatkom 2 a z tohto grafu sa overí, či:

TR max ≥ TRpr [t. j. čiara (1) nesmie byť pod čiarou (3)] a

| | TRL ≥ TRpr [t. j. čiara (2) nesmie byť pod čiarou (3)]. |
| --- | --- |

TRL ≥ TRpr [t. j. čiara (2) nesmie byť pod čiarou (3)].

| 3.2.1.7. | V prípade kompletných prípojných vozidiel sa musí skonštruovať graf v súlade s dodatkom 4 a z tohto grafu sa overí, či: | TR max ≥ TRpr [t. j. čiara (1) nesmie byť pod čiarou (2)] a |
| --- | --- | --- |

3.2.1.7.

V prípade kompletných prípojných vozidiel sa musí skonštruovať graf v súlade s dodatkom 4 a z tohto grafu sa overí, či:

TR max ≥ TRpr [t. j. čiara (1) nesmie byť pod čiarou (2)] a

| | TRLf ≥ TRprf [t. j. čiara (4) nesmie byť pod čiarou (3)] a |
| --- | --- |

TRLf ≥ TRprf [t. j. čiara (4) nesmie byť pod čiarou (3)] a

| | TRLr ≥ TRprr [t. j. čiara (6) nesmie byť pod čiarou (5)]. |
| --- | --- |

TRLr ≥ TRprr [t. j. čiara (6) nesmie byť pod čiarou (5)].

4.   ALTERNATÍVNY POSTUP NA PREUKÁZANIE ÚČINNOSTI PARKOVACEJ BRZDY

4.1.   Všeobecne

| 4.1.1. | Tento postup poskytuje alternatívu k fyzickému skúšaniu prípojných vozidiel na svahu a zabezpečuje, aby prípojné vozidlá vybavené parkovacími mechanizmami aktivovanými pružinovou brzdou mohli spĺňať predpísanú účinnosť parkovacieho brzdenia. Tento postup sa neuplatňuje na prípojné vozidlá vybavené parkovacími mechanizmami prevádzkovanými prostriedkami inými ako pružinové brzdy. Takéto prípojné vozidlá podliehajú fyzickej skúške predpísanej v prílohe 4. |
| --- | --- |

4.1.1.

Tento postup poskytuje alternatívu k fyzickému skúšaniu prípojných vozidiel na svahu a zabezpečuje, aby prípojné vozidlá vybavené parkovacími mechanizmami aktivovanými pružinovou brzdou mohli spĺňať predpísanú účinnosť parkovacieho brzdenia. Tento postup sa neuplatňuje na prípojné vozidlá vybavené parkovacími mechanizmami prevádzkovanými prostriedkami inými ako pružinové brzdy. Takéto prípojné vozidlá podliehajú fyzickej skúške predpísanej v prílohe 4.

| 4.1.2. | Predpísaná účinnosť parkovacieho brzdenia sa preukazuje výpočtom pomocou vzorca uvedeného v bode 4.2 a 4.3. |
| --- | --- |

4.1.2.

Predpísaná účinnosť parkovacieho brzdenia sa preukazuje výpočtom pomocou vzorca uvedeného v bode 4.2 a 4.3.

4.2.   Účinnosť parkovacieho brzdenia

| 4.2.1. | Parkovacia brzdná sila na okraji pneumatík nápravy (náprav) brzdených parkovacím mechanizmom aktivovaným pružinovou brzdou sa vypočíta pomocou nasledujúceho vzorca:
  Tpi = (Ths × l – Co) × n × BF/Rs |
| --- | --- |

4.2.1.

Parkovacia brzdná sila na okraji pneumatík nápravy (náprav) brzdených parkovacím mechanizmom aktivovaným pružinovou brzdou sa vypočíta pomocou nasledujúceho vzorca:

Tpi = (Ths × l – Co) × n × BF/Rs

| 4.2.2. | Normálna reakcia povrchu vozovky na nápravy stojaceho prípojného vozidla otočeného smerom do kopca a z kopca pri sklone 18 % sa vypočíta pomocou nasledujúceho vzorca:






  4.2.2.1. | V prípade kompletných prípojných vozidiel:






  4.2.2.1.1. | otočených smerom do kopca: |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2.

Normálna reakcia povrchu vozovky na nápravy stojaceho prípojného vozidla otočeného smerom do kopca a z kopca pri sklone 18 % sa vypočíta pomocou nasledujúceho vzorca:

4.2.2.1.

V prípade kompletných prípojných vozidiel:

4.2.2.1.1.

otočených smerom do kopca:

| 4.2.2.1.2. | otočených smerom z kopca: |
| --- | --- |

4.2.2.1.2.

otočených smerom z kopca:

| 4.2.2.2. | V prípade prípojných vozidiel so stredovou nápravou:






  4.2.2.2.1. | otočených smerom do kopca: |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.

V prípade prípojných vozidiel so stredovou nápravou:

4.2.2.2.1.

otočených smerom do kopca:

| 4.2.2.2.2. | otočených smerom z kopca: |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

otočených smerom z kopca:

| 4.2.2.3. | V prípade návesov:






  4.2.2.3.1. | otočených smerom do kopca: |
| --- | --- | --- |

4.2.2.3.

V prípade návesov:

4.2.2.3.1.

otočených smerom do kopca:

| 4.2.2.3.2. | otočených smerom z kopca: |
| --- | --- |

4.2.2.3.2.

otočených smerom z kopca:

4.3.   Overenie

| 4.3.1. | Účinnosť parkovacej brzdy prípojného vozidla sa overuje pomocou nasledujúceho vzorca:



  a: |
| --- | --- |

4.3.1.

Účinnosť parkovacej brzdy prípojného vozidla sa overuje pomocou nasledujúceho vzorca:

Formula

a:

Formula

5.   ALTERNATÍVNY POSTUP NA PREUKÁZANIE ÚČINNOSTI NÚDZOVÉHO/AUTOMATICKÉHO BRZDENIA

5.1.   Všeobecne

| 5.1.1. | Na preukázanie zhody s požiadavkami na účinnosť automatického brzdenia sa vykoná porovnanie medzi tlakom v komore požadovaným na dosiahnutie špecifikovanej účinnosti a asymptotickým tlakom v komore po odpojení prívodného vedenia, ako sa vymedzuje v bode 5.2.1 alebo sa overí, či je brzdná sila poskytovaná nápravou(-ami) vybavenou(-ými) pružinovými brzdami dostatočná na dosiahnutie špecifikovanej účinnosti, ako sa vymedzuje v bode 5.2.2. |
| --- | --- |

5.1.1.

Na preukázanie zhody s požiadavkami na účinnosť automatického brzdenia sa vykoná porovnanie medzi tlakom v komore požadovaným na dosiahnutie špecifikovanej účinnosti a asymptotickým tlakom v komore po odpojení prívodného vedenia, ako sa vymedzuje v bode 5.2.1 alebo sa overí, či je brzdná sila poskytovaná nápravou(-ami) vybavenou(-ými) pružinovými brzdami dostatočná na dosiahnutie špecifikovanej účinnosti, ako sa vymedzuje v bode 5.2.2.

5.2.   Overenie

| 5.2.1. | Požiadavky prílohy 4 bodu 3.3 sa považujú za splnené predmetným prípojným vozidlom, ak je asymptotický tlak v komore (pc) po odpojení prívodného vedenia väčší ako tlak v komore (pc) na dosiahnutie účinnosti 13,5 % maximálneho statického zaťaženia kolesa. Tlak v prívodnom vedení sa pred odpojením stabilizuje na 700 kPa. |
| --- | --- |

5.2.1.

Požiadavky prílohy 4 bodu 3.3 sa považujú za splnené predmetným prípojným vozidlom, ak je asymptotický tlak v komore (pc) po odpojení prívodného vedenia väčší ako tlak v komore (pc) na dosiahnutie účinnosti 13,5 % maximálneho statického zaťaženia kolesa. Tlak v prívodnom vedení sa pred odpojením stabilizuje na 700 kPa.

| 5.2.2. | Požiadavky prílohy 4 bodu 3.3 sa považujú za splnené predmetným prípojným vozidlom vybaveným pružinovou brzdou, ak:
  ΣTpi ≥ 0,135 (PR)(g)
  kde:
  Tpi sa vypočíta v súlade s bodom 4.2.1. |
| --- | --- |

5.2.2.

Požiadavky prílohy 4 bodu 3.3 sa považujú za splnené predmetným prípojným vozidlom vybaveným pružinovou brzdou, ak:

ΣTpi ≥ 0,135 (PR)(g)

kde:

Tpi sa vypočíta v súlade s bodom 4.2.1.

6.   ALTERNATÍVNY POSTUP NA PREUKÁZANIE ÚČINNOSTI BRZDENIA V PRÍPADE PORUCHY V SYSTÉME ROZDEĽOVANIA BRZDNÝCH SÍL

6.1.   Všeobecne

| 6.1.1. | Na preukázanie zhody s požiadavkami na účinnosť brzdenia v prípade poruchy systému rozdeľovania brzdných síl sa vykoná porovnanie medzi tlakom v komore vyžadovaným na dosiahnutie špecifikovanej účinnosti a tlakom v komore dostupným v momente poruchy systému rozdeľovania brzdných síl. |
| --- | --- |

6.1.1.

Na preukázanie zhody s požiadavkami na účinnosť brzdenia v prípade poruchy systému rozdeľovania brzdných síl sa vykoná porovnanie medzi tlakom v komore vyžadovaným na dosiahnutie špecifikovanej účinnosti a tlakom v komore dostupným v momente poruchy systému rozdeľovania brzdných síl.

6.2.   Overenie

| 6.2.1. | Požiadavky bodu 6 dodatku k prílohe 10 sa považujú za splnené predmetným prípojným vozidlom, ak tlak vymedzený v bode 6.2.1.1 je väčší alebo rovný tlaku vymedzenému v bode 6.2.1.2 v naloženom aj nenaloženom stave. |
| --- | --- |

6.2.1.

Požiadavky bodu 6 dodatku k prílohe 10 sa považujú za splnené predmetným prípojným vozidlom, ak tlak vymedzený v bode 6.2.1.1 je väčší alebo rovný tlaku vymedzenému v bode 6.2.1.2 v naloženom aj nenaloženom stave.

| 6.2.1.1. | Tlak v komore (pc) predmetného prípojného vozidla pri tlaku pm = 650 kPa, tlaku v prívodnom vedení = 700 kPa a poruche v systéme rozdeľovania brzdných síl |
| --- | --- |

6.2.1.1.

Tlak v komore (pc) predmetného prípojného vozidla pri tlaku pm = 650 kPa, tlaku v prívodnom vedení = 700 kPa a poruche v systéme rozdeľovania brzdných síl

| 6.2.1.2. | Tlak v komore (pc) na dosiahnutie pomerného brzdného spomalenia 30 % účinnosti prevádzkového brzdenia predpísanej pre predmetné prípojné vozidlo. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

Tlak v komore (pc) na dosiahnutie pomerného brzdného spomalenia 30 % účinnosti prevádzkového brzdenia predpísanej pre predmetné prípojné vozidlo.

7.   ALTERNATÍVNY POSTUP NA PREUKÁZANIE ÚČINNOSTI PROTIBLOKOVACIEHO BRZDENIA

7.1.   Všeobecne

| 7.1.1. | Skúšanie prípojného vozidla v súlade s prílohou 13 k tomuto predpisu sa nemusí vykonať v čase typového schvaľovania prípojného vozidla za predpokladu, že protiblokovací brzdový systém (ABS) spĺňa požiadavky prílohy 19 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

7.1.1.

Skúšanie prípojného vozidla v súlade s prílohou 13 k tomuto predpisu sa nemusí vykonať v čase typového schvaľovania prípojného vozidla za predpokladu, že protiblokovací brzdový systém (ABS) spĺňa požiadavky prílohy 19 k tomuto predpisu.

7.2.   Overenie

| 7.2.1. | Overenie komponentov a montáže
  Špecifikácia ABS montovaných na prípojnom vozidle, ktoré má byť typovo schválené, sa overia splnením každého z nasledujúcich kritérií:







  Bod | KRITÉRIÁ |
| --- | --- | --- |
| 7.2.1.1. | a) | Snímač(-e) |

7.2.1.

Overenie komponentov a montáže

Špecifikácia ABS montovaných na prípojnom vozidle, ktoré má byť typovo schválené, sa overia splnením každého z nasledujúcich kritérií:

Bod

KRITÉRIÁ

7.2.1.1.

a)

Snímač(-e)

Nie je prípustná žiadna zmena

| b) | Ovládač(-e) |
| --- | --- |

b)

Ovládač(-e)

Nie je prípustná žiadna zmena

| c) | Modulátor(-y) |
| --- | --- |

c)

Modulátor(-y)

Nie je prípustná žiadna zmena

7.2.1.2

Rozmer(-y) a dĺžky trubice

| a) | Prívod zo zásobníkov do modulátora(-ov) |
| --- | --- |

a)

Prívod zo zásobníkov do modulátora(-ov)

Minimálny vnútorný priemer

Môže sa zväčšiť

Maximálna celková dĺžka

Môže sa zmenšiť

| b) | Prívod z modulátora do brzdových komôr |
| --- | --- |

b)

Prívod z modulátora do brzdových komôr

Nie je prípustná žiadna zmena

Vnútorný priemer

Môže sa zmenšiť

Maximálna celková dĺžka

7.2.1.3.

Sekvencia výstražných signálov

Nie je prípustná žiadna zmena

7.2.1.4.

Rozdiely vo vstupnom brzdnom momente v rámci podvozku

Sú povolené len schválené rozdiely (ak sú k dispozícii)

7.2.1.5.

Iné obmedzenia sú uvedené v bode 4 skúšobného protokolu opísaného v dodatku 6 prílohy 19 k tomuto predpisu.

Montáž v rámci stanovených obmedzení. Nie sú prípustné žiadne odchýlky

7.3.   Overenie kapacity zásobníka

| 7.3.1. | Keďže škála brzdových systémov a pomocného zariadenia používaných na prípojných vozidlách je rozličná, nie je možné vypracovať akúkoľvek tabuľku odporúčaných kapacít zásobníka. Na overenie primeranosti kapacity zásobníka sa môže vykonať skúšanie podľa bodu 6.1 prílohy 13 k tomuto predpisu alebo podľa nasledujúceho postupu:






  7.3.1.1. | V prípade bŕzd, ktoré nemajú zabudované zariadenie na nastavenie opotrebovania bŕzd, sa musia brzdy na predmetnom prípojnom vozidle nastaviť tak, aby bola splnená podmienka, že pomer (R
  1
  ) zdvihu zdvíhacej tyčky brzdovej komory (sT) voči dĺžke páky (l
  T) je 0,2.
  Príklad:








  l
  t | = | 130 mm, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Re | = | sT/lT = sT/130 = 0,2, |
| sT | = | zdvih zdvíhacej tyčky pri tlaku v brzdovej komore 650 kPa |
| | = | 130 × 0,2 = 26 mm. |

7.3.1.

Keďže škála brzdových systémov a pomocného zariadenia používaných na prípojných vozidlách je rozličná, nie je možné vypracovať akúkoľvek tabuľku odporúčaných kapacít zásobníka. Na overenie primeranosti kapacity zásobníka sa môže vykonať skúšanie podľa bodu 6.1 prílohy 13 k tomuto predpisu alebo podľa nasledujúceho postupu:

7.3.1.1.

V prípade bŕzd, ktoré nemajú zabudované zariadenie na nastavenie opotrebovania bŕzd, sa musia brzdy na predmetnom prípojnom vozidle nastaviť tak, aby bola splnená podmienka, že pomer (R
  1
  ) zdvihu zdvíhacej tyčky brzdovej komory (sT) voči dĺžke páky (l
  T) je 0,2.

Príklad:

l
  t

=

130 mm,

Re

=

sT/lT = sT/130 = 0,2,

sT

=

zdvih zdvíhacej tyčky pri tlaku v brzdovej komore 650 kPa

=

130 × 0,2 = 26 mm.

| 7.3.1.2. | V prípade bŕzd so zabudovaným automatickým nastavením opotrebovania bŕzd sa brzdy nastavia na normálnu prevádzkovú vzdialenosť. |
| --- | --- |

7.3.1.2.

V prípade bŕzd so zabudovaným automatickým nastavením opotrebovania bŕzd sa brzdy nastavia na normálnu prevádzkovú vzdialenosť.

| 7.3.1.3. | Nastavenie bŕzd vymedzené vyššie sa vykonáva, keď sú brzdy studené (≤ 100 °C). |
| --- | --- |

7.3.1.3.

Nastavenie bŕzd vymedzené vyššie sa vykonáva, keď sú brzdy studené (≤ 100 °C).

| 7.3.1.4. | S brzdami nastavenými podľa príslušného postupu vymedzeného vyššie a zariadením(-iami) na snímanie zaťaženia nastaveným(-i) na naložený stav a s počiatočnou úrovňou energie nastavenou podľa bodu 6.1.2 prílohy 13 k tomuto predpisu sa zariadenie(-ia) na akumulovanie energie odpoja od ďalšieho prívodu energie. Zabrzdí sa pri ovládacom tlaku 650 kPa v spojovacej hlavici a potom sa brzdy uvoľnia. Ďalšie zabrzdenia sa vykonajú do počtu ne určeného zo skúšky vykonanej podľa bodu 5.4.1.2.4.2 prílohy 19 k tomuto predpisu a vymedzeného v bode 2.5 schvaľovacieho protokolu pre protiblokovací brzdový systém. Počas tohto brzdenia musí byť tlak v prevádzkovom okruhu dostatočný na to, aby sa na obvode kolies vyvinula celková brzdná sila rovná minimálne 22,5 % maximálneho statického zaťaženia kolies a bez automatickej činnosti ktoréhokoľvek brzdového systému, ktorý nie je ovládaný protiblokovacím brzdovým systémom. |
| --- | --- |

7.3.1.4.

S brzdami nastavenými podľa príslušného postupu vymedzeného vyššie a zariadením(-iami) na snímanie zaťaženia nastaveným(-i) na naložený stav a s počiatočnou úrovňou energie nastavenou podľa bodu 6.1.2 prílohy 13 k tomuto predpisu sa zariadenie(-ia) na akumulovanie energie odpoja od ďalšieho prívodu energie. Zabrzdí sa pri ovládacom tlaku 650 kPa v spojovacej hlavici a potom sa brzdy uvoľnia. Ďalšie zabrzdenia sa vykonajú do počtu ne určeného zo skúšky vykonanej podľa bodu 5.4.1.2.4.2 prílohy 19 k tomuto predpisu a vymedzeného v bode 2.5 schvaľovacieho protokolu pre protiblokovací brzdový systém. Počas tohto brzdenia musí byť tlak v prevádzkovom okruhu dostatočný na to, aby sa na obvode kolies vyvinula celková brzdná sila rovná minimálne 22,5 % maximálneho statického zaťaženia kolies a bez automatickej činnosti ktoréhokoľvek brzdového systému, ktorý nie je ovládaný protiblokovacím brzdovým systémom.

8.   KONTROLY FUNKČNOSTI A MONTÁŽE

8.1.   Technická služba/schvaľovací orgán vykonávajú kontroly funkčnosti a montáže týkajúce sa nasledujúcich bodov:

8.1.1.   Protiblokovacia funkcia

| 8.1.1.1. | Táto kontrola sa obmedzí na dynamickú kontrolu protiblokovacieho brzdového systému. Na zabezpečenie plného cyklenia môže byť potrebné nastaviť zariadenie na snímanie zaťaženia alebo použiť povrch, ktorý má nízku adhéziu pri kontakte pneumatiky s vozovkou. Ak protiblokovací systém nemá schválenie podľa prílohy 19, prípojné vozidlo sa musí skúšať v súlade s prílohou 13 a musí byť v zhode s príslušnými požiadavkami stanovenými v uvedenej prílohe. |
| --- | --- |

8.1.1.1.

Táto kontrola sa obmedzí na dynamickú kontrolu protiblokovacieho brzdového systému. Na zabezpečenie plného cyklenia môže byť potrebné nastaviť zariadenie na snímanie zaťaženia alebo použiť povrch, ktorý má nízku adhéziu pri kontakte pneumatiky s vozovkou. Ak protiblokovací systém nemá schválenie podľa prílohy 19, prípojné vozidlo sa musí skúšať v súlade s prílohou 13 a musí byť v zhode s príslušnými požiadavkami stanovenými v uvedenej prílohe.

8.1.2.   Meranie času odozvy

| 8.1.2.1. | Technická služba overí, či predmetné prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 6. |
| --- | --- |

8.1.2.1.

Technická služba overí, či predmetné prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 6.

8.1.3.   Spotreba statickej energie

| 8.1.3.1. | Technická služba overí, či predmetné prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 7, prípadne prílohy 8. |
| --- | --- |

8.1.3.1.

Technická služba overí, či predmetné prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy 7, prípadne prílohy 8.

8.1.4.   Funkcia prevádzkových bŕzd

| 8.1.4.1. | Technická služba overí, či počas brzdenia nedochádza k neobvyklým vibráciám. |
| --- | --- |

8.1.4.1.

Technická služba overí, či počas brzdenia nedochádza k neobvyklým vibráciám.

8.1.5.   Funkcia parkovacích bŕzd

| 8.1.5.1. | Technická služba stlačí a uvoľní parkovaciu brzdu na zabezpečenie správnej funkcie. |
| --- | --- |

8.1.5.1.

Technická služba stlačí a uvoľní parkovaciu brzdu na zabezpečenie správnej funkcie.

8.1.6.   Funkcia núdzového/automatického brzdenia

| 8.1.6.1. | Technická služba overí, či predmetné prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy bodu 5.2.1.18.4.2 tohto predpisu. |
| --- | --- |

8.1.6.1.

Technická služba overí, či predmetné prípojné vozidlo spĺňa požiadavky prílohy bodu 5.2.1.18.4.2 tohto predpisu.

8.1.7.   Overenie identifikácie vozidla a komponentov

| 8.1.7.1. | Technická služba skontroluje predmetné prípojné vozidlo z hľadiska údajov uvedených v osvedčení o typovom schválení. |
| --- | --- |

8.1.7.1.

Technická služba skontroluje predmetné prípojné vozidlo z hľadiska údajov uvedených v osvedčení o typovom schválení.

8.1.8.   Dodatočné kontroly

| 8.1.8.1. | Technická služba môže v prípade potreby požiadať o vykonanie dodatočných kontrol. |
| --- | --- |

8.1.8.1.

Technická služba môže v prípade potreby požiadať o vykonanie dodatočných kontrol.

DODATOK 1

METÓDA VÝPOČTU VÝŠKY ŤAŽISKA

Výšku ťažiska pre kompletné vozidlo (naložené a nenaložené) je možné vypočítať takto:

| h1 | = | výška ťažiska zostavy nápravy (náprav) (vrátane pneumatík, pružín atď.) = R · 1,1 |
| --- | --- | --- |
| h2 | = | výška ťažiska konštrukcie (naložený stav) = (h6 + h8) · 0,5 |
| h3 | = | výška ťažiska úžitkového zaťaženia a karosérie (naložený stav) (h7 · 0.3) + h6 |
| h4 | = | výška ťažiska konštrukcie (nenaložený stav) = h2 + s |
| h5 | = | výška ťažiska karosérie (nenaložený stav) = (h7 · 0,5) + h6 + s |

h1

=

výška ťažiska zostavy nápravy (náprav) (vrátane pneumatík, pružín atď.) = R · 1,1

h2

=

výška ťažiska konštrukcie (naložený stav) = (h6 + h8) · 0,5

h3

=

výška ťažiska úžitkového zaťaženia a karosérie (naložený stav) (h7 · 0.3) + h6

h4

=

výška ťažiska konštrukcie (nenaložený stav) = h2 + s

h5

=

výška ťažiska karosérie (nenaložený stav) = (h7 · 0,5) + h6 + s

kde:

| h6 | = | výška konštrukcie, vrch |
| --- | --- | --- |
| h7 | = | rozmery karosérie, vnútro |
| h8 | = | výška konštrukcie, spodok |
| P | = | celková hmotnosť prípojného vozidla |
| PR | = | celková hmotnosť na všetkých kolesách návesu alebo prípojného vozidla so stredovou nápravou |
| R | = | polomer pneumatiky |
| s | = | stlačenie pružiny medzi naloženým a nenaloženým stavom |
| W1 | = | hmotnosť zostavy nápravy (náprav) (vrátane pneumatík, pružín atď. etc.) = P · 0,1 |
| W2 | = | hmotnosť konštrukcie = (Punl – W1) · 0,8 |
| W3 | = | hmotnosť úžitkového zaťaženia a karosérie |
| W4 | = | hmotnosť karosérie = (Punl – W1) · 0,2 |

h6

=

výška konštrukcie, vrch

h7

=

rozmery karosérie, vnútro

h8

=

výška konštrukcie, spodok

P

=

celková hmotnosť prípojného vozidla

PR

=

celková hmotnosť na všetkých kolesách návesu alebo prípojného vozidla so stredovou nápravou

R

=

polomer pneumatiky

s

=

stlačenie pružiny medzi naloženým a nenaloženým stavom

W1

=

hmotnosť zostavy nápravy (náprav) (vrátane pneumatík, pružín atď. etc.) = P · 0,1

W2

=

hmotnosť konštrukcie = (Punl – W1) · 0,8

W3

=

hmotnosť úžitkového zaťaženia a karosérie

W4

=

hmotnosť karosérie = (Punl – W1) · 0,2

| NALOŽENÝ STAV: | NENALOŽENÝ STAV: |
| --- | --- |

NALOŽENÝ STAV:

Formula

NENALOŽENÝ STAV:

Formula

Image

DODATOK 2

OVEROVACÍ GRAF PRE BOD 3.2.1.5 – NÁVESY

Image

| (1) | = | TRmax, kde pm = 650 kPa a tlak v prívodnom vedení = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | FRdyn · 0,8 = TRL |
| (3) | = | 0,45 · FR = TRpr |

(1)

=

TRmax, kde pm = 650 kPa a tlak v prívodnom vedení = 700 kPa.

(2)

=

FRdyn · 0,8 = TRL

(3)

=

0,45 · FR = TRpr

kde:

Formula

pričom hodnota zc sa vypočíta pomocou tohto vzorca:

Formula

POZNÁMKY:

| 1. | Hodnota 7 000 predstavuje hmotnosť ťažného vozidla bez pripojeného prípojného vozidla. |
| --- | --- |

1.

Hodnota 7 000 predstavuje hmotnosť ťažného vozidla bez pripojeného prípojného vozidla.

| 2. | Na účely týchto výpočtov sa nápravy s malým odstupom (menším ako 2 metre) môžu považovať za jednu nápravu. |
| --- | --- |

2.

Na účely týchto výpočtov sa nápravy s malým odstupom (menším ako 2 metre) môžu považovať za jednu nápravu.

DODATOK 3

OVEROVACÍ GRAF PRE BOD 3.2.1.6 – PRÍPOJNÉ VOZIDLÁ SO STREDOVOU NÁPRAVOU

Image

| (1) | = | TRmax, kde pm = 650 kPa a tlak v prívodnom vedení = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | FRdyn · 0,8 = TRL |
| (3) | = | 0,5 · FR = TRpr |

(1)

=

TRmax, kde pm = 650 kPa a tlak v prívodnom vedení = 700 kPa.

(2)

=

FRdyn · 0,8 = TRL

(3)

=

0,5 · FR = TRpr

kde:

Formula

pričom hodnota zc sa vypočíta pomocou tohto vzorca:

Formula

POZNÁMKY:

| 1. | Hodnota 7 000 predstavuje hmotnosť ťažného vozidla bez pripojeného prípojného vozidla. |
| --- | --- |

1.

Hodnota 7 000 predstavuje hmotnosť ťažného vozidla bez pripojeného prípojného vozidla.

| 2. | Na účely týchto výpočtov sa nápravy s malým odstupom (menším ako 2 metre) môžu považovať za jednu nápravu. |
| --- | --- |

2.

Na účely týchto výpočtov sa nápravy s malým odstupom (menším ako 2 metre) môžu považovať za jednu nápravu.

DODATOK 4

OVEROVACÍ GRAF PRE BOD 3.2.1.7 – KOMPLETNÉ PRÍPOJNÉ VOZIDLÁ

Image

| (1) | = | TRmax, keď pm = 650 kPa a tlak v prívodnom vedení = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | 0,5 · FR = TRpr |
| (3) | = | TRprf = TRf, keď pm = x |
| (4) | = | Ffdyn · 0,8 = TRLf |
| (5) | = | TRprr = TRr, keď pm = x |
| (6) | = | Frdyn · 0,8 = TRLr |

(1)

=

TRmax, keď pm = 650 kPa a tlak v prívodnom vedení = 700 kPa.

(2)

=

0,5 · FR = TRpr

(3)

=

TRprf = TRf, keď pm = x

(4)

=

Ffdyn · 0,8 = TRLf

(5)

=

TRprr = TRr, keď pm = x

(6)

=

Frdyn · 0,8 = TRLr

keď:

Formula

a

Formula

pričom hodnota zc sa vypočíta pomocou tohto vzorca:

Formula

POZNÁMKY:

| 1. | Hodnota 7 000 predstavuje hmotnosť ťažného vozidla bez pripojeného prípojného vozidla. |
| --- | --- |

1.

Hodnota 7 000 predstavuje hmotnosť ťažného vozidla bez pripojeného prípojného vozidla.

| 2. | Na účely týchto výpočtov sa nápravy s malým odstupom (menším ako 2 metre) môžu považovať za jednu nápravu). |
| --- | --- |

2.

Na účely týchto výpočtov sa nápravy s malým odstupom (menším ako 2 metre) môžu považovať za jednu nápravu).

DODATOK 5

SYMBOLY A VYMEDZENIA

| SYMBOL | VYMEDZENIE |
| --- | --- |
| ADi | Tpi keď Tpi ≤ 0,8 NFDi pre predné nápravy alebo
  0,8 NFDi keď Tpi > 0,8 NFDi pre predné nápravy |
| BDi | Tpi keď Tpi ≤ 0,8 NRDi pre zadné nápravy alebo
  0,8 NRDi keď Tpi > 0,8 NRDi pre zadné nápravy |
| AUi | Tpi keď Tpi ≤ 0,8 NFUi pre predné nápravy alebo
  0,8 NFUi keď Tpi > 0,8 NFUi pre predné nápravy |
| BUi | Tpi keď Tpi ≤ 0,8 NRUi pre zadné nápravy alebo
  0,8 NRUi keď Tpi > 0,8 NRUi pre zadné nápravy |
| BF | brzdný faktor |
| Co | prahový brzdný moment vačkového hriadeľa (minimálny brzdný moment vačkového hriadeľa potrebný na vyvolanie merateľného brzdného momentu) |
| E | rázvor |
| EL | vzdialenosť medzi podpernou časťou alebo dosadacími časťami spojenia od stredu nápravy (náprav) prípojného vozidla so stredovou nápravou alebo návesu |
| ER | vzdialenosť medzi návesovým čapom a stredom nápravy alebo náprav návesu |
| F | sila (N) |
| Ff | celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na prednú(-é) nápravu(-y) |
| Ffdyn | celková normálová dynamická reakcia povrchu vozovky na prednú(-é) nápravu(-y) |
| Fr | celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na zadnú(-é) nápravu(-y) |
| Frdyn | celková normálová dynamická reakcia povrchu vozovky na zadnú(-é) nápravu(-y) |
| FR | celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na všetky kolesá prípojného vozidla alebo návesu |
| FRdyn | celková normálová dynamická reakcia povrchu vozovky na všetky kolesá prípojného vozidla alebo návesu |
| g | gravitačné zrýchlenie (9,81 m/s2) |
| h | výška ťažiska nad vozovkou |
| hK | výška spojenia točnice (návesového čapu) |
| hr | výška ťažiska prípojného vozidla |
| i | index nápravy |
| iF | počet predných náprav |
| iR | počet zadných náprav |
| l | dĺžka páky |
| n | počet aktivátorov pružinovej brzdy na nápravu |
| NFD | celková normálová reakcia povrchu vozovky na prednú(-é) nápravu(-y) pri smerovaní z kopca pri sklone 18 % |
| NFDi | celková normálová reakcia povrchu vozovky na prednú nápravu i pri smerovaní z kopca pri sklone 18 % |
| NFU | celková normálová reakcia povrchu vozovky na prednú(-é) nápravu(-y) pri smerovaní do kopca pri sklone 18 % |
| NFUi | celková normálová reakcia povrchu vozovky na prednú nápravu i pri smerovaní do kopca pri sklone 18 % |
| NRD | celková normálová reakcia povrchu vozovky na zadnú(-é) nápravu(-y) pri smerovaní z kopca pri sklone 18 % |
| NRDi | celková normálová reakcia povrchu vozovky na zadnú nápravu i pri smerovaní z kopca pri sklone 18 % |
| NRU | celková normálová reakcia povrchu vozovky na zadnú(-é) nápravu(-y) pri smerovaní do kopca pri sklone 18 % |
| NRUi | celková normálová reakcia povrchu vozovky na zadnú nápravu i pri smerovaní do kopca pri sklone 18 % |
| pm | tlak v spojovacej hlavici ovládacieho vedenia |
| pc | tlak v brzdovej komore |
| P | hmotnosť jednotlivého vozidla |
| Ps | statická hmotnosť na spojení točnice pri hmotnosti prípojného vozidla P |
| PR | celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na kolesá prípojného vozidla alebo návesu |
| PRF | celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na predné nápravy na úrovni vozovky |
| PRR | celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na zadné nápravy na úrovni vozovky |
| Rs | statický polomer pneumatiky v naloženom stave vypočítaný pomocou tohto vzorca:
  Rs = 1⁄2 dr + FR. · H
  kde:







  dr | = | menovitý priemer ráfika, |
| H | = | konštrukčná výška profilu = 1⁄2 (d – dr), |
| d | = | konvenčné číslo priemeru ráfika, |
| FR | = | faktor vymedzený podľa ETRTO
  (Engineering Design, Information 1994, s. CV.11). |

SYMBOL

VYMEDZENIE

ADi

Tpi keď Tpi ≤ 0,8 NFDi pre predné nápravy alebo

0,8 NFDi keď Tpi > 0,8 NFDi pre predné nápravy

BDi

Tpi keď Tpi ≤ 0,8 NRDi pre zadné nápravy alebo

0,8 NRDi keď Tpi > 0,8 NRDi pre zadné nápravy

AUi

Tpi keď Tpi ≤ 0,8 NFUi pre predné nápravy alebo

0,8 NFUi keď Tpi > 0,8 NFUi pre predné nápravy

BUi

Tpi keď Tpi ≤ 0,8 NRUi pre zadné nápravy alebo

0,8 NRUi keď Tpi > 0,8 NRUi pre zadné nápravy

BF

brzdný faktor

Co

prahový brzdný moment vačkového hriadeľa (minimálny brzdný moment vačkového hriadeľa potrebný na vyvolanie merateľného brzdného momentu)

E

rázvor

EL

vzdialenosť medzi podpernou časťou alebo dosadacími časťami spojenia od stredu nápravy (náprav) prípojného vozidla so stredovou nápravou alebo návesu

ER

vzdialenosť medzi návesovým čapom a stredom nápravy alebo náprav návesu

F

sila (N)

Ff

celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na prednú(-é) nápravu(-y)

Ffdyn

celková normálová dynamická reakcia povrchu vozovky na prednú(-é) nápravu(-y)

Fr

celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na zadnú(-é) nápravu(-y)

Frdyn

celková normálová dynamická reakcia povrchu vozovky na zadnú(-é) nápravu(-y)

FR

celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na všetky kolesá prípojného vozidla alebo návesu

FRdyn

celková normálová dynamická reakcia povrchu vozovky na všetky kolesá prípojného vozidla alebo návesu

g

gravitačné zrýchlenie (9,81 m/s2)

h

výška ťažiska nad vozovkou

hK

výška spojenia točnice (návesového čapu)

hr

výška ťažiska prípojného vozidla

i

index nápravy

iF

počet predných náprav

iR

počet zadných náprav

l

dĺžka páky

n

počet aktivátorov pružinovej brzdy na nápravu

NFD

celková normálová reakcia povrchu vozovky na prednú(-é) nápravu(-y) pri smerovaní z kopca pri sklone 18 %

NFDi

celková normálová reakcia povrchu vozovky na prednú nápravu i pri smerovaní z kopca pri sklone 18 %

NFU

celková normálová reakcia povrchu vozovky na prednú(-é) nápravu(-y) pri smerovaní do kopca pri sklone 18 %

NFUi

celková normálová reakcia povrchu vozovky na prednú nápravu i pri smerovaní do kopca pri sklone 18 %

NRD

celková normálová reakcia povrchu vozovky na zadnú(-é) nápravu(-y) pri smerovaní z kopca pri sklone 18 %

NRDi

celková normálová reakcia povrchu vozovky na zadnú nápravu i pri smerovaní z kopca pri sklone 18 %

NRU

celková normálová reakcia povrchu vozovky na zadnú(-é) nápravu(-y) pri smerovaní do kopca pri sklone 18 %

NRUi

celková normálová reakcia povrchu vozovky na zadnú nápravu i pri smerovaní do kopca pri sklone 18 %

pm

tlak v spojovacej hlavici ovládacieho vedenia

pc

tlak v brzdovej komore

P

hmotnosť jednotlivého vozidla

Ps

statická hmotnosť na spojení točnice pri hmotnosti prípojného vozidla P

PR

celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na kolesá prípojného vozidla alebo návesu

PRF

celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na predné nápravy na úrovni vozovky

PRR

celková normálová statická reakcia povrchu vozovky na zadné nápravy na úrovni vozovky

Rs

statický polomer pneumatiky v naloženom stave vypočítaný pomocou tohto vzorca:

Rs = 1⁄2 dr + FR. · H

kde:

dr

=

menovitý priemer ráfika,

H

=

konštrukčná výška profilu = 1⁄2 (d – dr),

d

=

konvenčné číslo priemeru ráfika,

FR

=

faktor vymedzený podľa ETRTO

(Engineering Design, Information 1994, s. CV.11).

Tpi

brzdná sila na obvode všetkých kolies nápravy i dodaná pružinovou(-ými) brzdou(-ami)

Ths

ťah pružiny pružinovej brzdy

TR

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies prípojného vozidla alebo návesu

TRf

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies prednej(-ých) nápravy (náprav)

TRr

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies zadnej(-ých) nápravy (náprav)

TRmax

súčet maximálnych dostupných brzdných síl na obvode všetkých kolies prípojného vozidla alebo návesu

TRL

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies prípojného vozidla alebo návesu, pri ktorom sa dosiahne limit adhézie

TRLf

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies prednej(-ých) nápravy (náprav), pri ktorom sa dosiahne limit adhézie

TRLr

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies zadnej(-ých) nápravy (náprav), pri ktorom sa dosiahne limit adhézie

TRpr

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies prípojného vozidla alebo návesu potrebný na dosiahnutie predpísanej účinnosti

TRprf

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies prednej(-ých) nápravy (náprav) potrebný na dosiahnutie predpísanej účinnosti

TRprr

súčet brzdných síl na obvode všetkých kolies zadnej(-ých) nápravy (náprav) potrebný na dosiahnutie predpísanej účinnosti

zc

pomerné brzdné spomalenie jazdnej súpravy, pričom je brzdené len prípojné vozidlo

cos P

kosínus uhla protiľahlého k sklonu 18 % a horizontálnej roviny = 0,98418

tan P

tangens uhla protiľahlého ku sklonu 18 % a horizontálnej rovine = 0,18

---

| 30.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 257/197 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 257/197

---

Právny účinok podľa medzinárodného práva verejného majú iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuse TRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 86 – Jednotné ustanovenia o typovom schvaľovaní poľnohospodárskych a lesných traktorov, pokiaľ ide o montáže zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu

Obsahuje celý platný text vrátane:

| | Doplnku 4 k pôvodnej verzii predpisu – dátum nadobudnutia účinnosti: 15. október 2008 |
| --- | --- |

Doplnku 4 k pôvodnej verzii predpisu – dátum nadobudnutia účinnosti: 15. október 2008

| | Doplnku 5 k pôvodnej verzii predpisu – dátum nadobudnutia účinnosti: 24. október 2009 |
| --- | --- |

Doplnku 5 k pôvodnej verzii predpisu – dátum nadobudnutia účinnosti: 24. október 2009

OBSAH

PREDPIS

| 1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definície |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žiadosť o typové schválenie |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typové schválenie |
| --- | --- |

4.

| 5. | Všeobecné špecifikácie |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jednotlivé špecifikácie |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zmeny a rozšírenie schválenia typu vozidla alebo montáže jeho zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zhoda výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcie v prípade nezhody výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za schvaľovacie skúšky a názvy a adresy správnych orgánov |
| --- | --- |

11.

PRÍLOHY

| Príloha 1 – | Oznámenie o udelení typového schválenia alebo jeho rozšírení či zamietnutí, prípadne jeho odňatí, alebo o definitívnom zastavení výroby typu poľnohospodárskeho alebo lesného traktora týkajúce sa montáže zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu podľa predpisu č. 86. |
| --- | --- |

Príloha 1 –

| Príloha 2 – | Príklady usporiadania schvaľovacích značiek |
| --- | --- |

Príloha 2 –

| Príloha 3 – | Definícia pojmov v bodoch 2.6 až 2.10 |
| --- | --- |

Príloha 3 –

| Príloha 4 – | Viditeľnosť svietidiel |
| --- | --- |

Príloha 4 –

| Príloha 5 – | Smerové svietidlá – geometrická viditeľnosť |
| --- | --- |

Príloha 5 –

1.   ROZSAH PLATNOSTI

Tento predpis sa vzťahuje na vozidlá kategórie T (1) a týka sa montáže zariadenia na osvetlenie a svetelnú signalizáciu.

2.   DEFINÍCIE

Na účely tohto predpisu:

| 2.1. | „Typom traktora, pokiaľ ide o montáž zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu“ sú traktory, ktoré sa nelíšia v takých základných znakoch ako:






  2.1.1. | rozmery a vonkajší tvar traktora; |
| --- | --- | --- |

2.1.

„Typom traktora, pokiaľ ide o montáž zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu“ sú traktory, ktoré sa nelíšia v takých základných znakoch ako:

2.1.1.

rozmery a vonkajší tvar traktora;

| 2.1.2. | počet a umiestnenie jednotlivých zariadení; |
| --- | --- |

2.1.2.

počet a umiestnenie jednotlivých zariadení;

| 2.1.3. | za traktory rôzneho typu sa nepovažujú: | traktory, ktoré sa líšia v zmysle bodov 2.1.1 a 2.1.2, ale nie v takej miere, aby došlo ku zmene druhu, počtu, umiestnenia a geometrickej viditeľnosti svietidiel predpísaných pre príslušný typ traktora; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

za traktory rôzneho typu sa nepovažujú:

traktory, ktoré sa líšia v zmysle bodov 2.1.1 a 2.1.2, ale nie v takej miere, aby došlo ku zmene druhu, počtu, umiestnenia a geometrickej viditeľnosti svietidiel predpísaných pre príslušný typ traktora;

| | traktory, na ktorých sú montované alebo chýbajú nepovinné svietidlá; |
| --- | --- |

traktory, na ktorých sú montované alebo chýbajú nepovinné svietidlá;

| | traktory s namontovanými svietidlami, ktorých umiestnenie sa mení podľa smeru prevádzky v krajinách registrácie. |
| --- | --- |

traktory s namontovanými svietidlami, ktorých umiestnenie sa mení podľa smeru prevádzky v krajinách registrácie.

| 2.2. | „Priečna rovina“ je vertikálna rovina, kolmá na strednú pozdĺžnu rovinu traktora. |
| --- | --- |

2.2.

„Priečna rovina“ je vertikálna rovina, kolmá na strednú pozdĺžnu rovinu traktora.

| 2.3. | „Nenaložený traktor“ je traktor v prevádzkovom stave, t. j. bez doplňujúceho príslušenstva, ale s chladiacim médiom, olejmi, palivom, náradím a vodičom. |
| --- | --- |

2.3.

„Nenaložený traktor“ je traktor v prevádzkovom stave, t. j. bez doplňujúceho príslušenstva, ale s chladiacim médiom, olejmi, palivom, náradím a vodičom.

| 2.4. | „Naložený traktor“ je traktor naložený až na jeho technicky prípustnú maximálnu hmotnosť podľa údajov výrobcu, ktorý tiež stanoví rozloženie tejto hmotnosti na nápravy. |
| --- | --- |

2.4.

„Naložený traktor“ je traktor naložený až na jeho technicky prípustnú maximálnu hmotnosť podľa údajov výrobcu, ktorý tiež stanoví rozloženie tejto hmotnosti na nápravy.

| 2.5. | „Svietidlo“ je zariadenie určené na osvetľovanie vozovky (svetlomet) alebo na vyžarovanie svetelného signálu. Zariadenie na osvetľovanie zadnej registračnej tabuľky a odrazové sklá sa rovnako považujú za svietidlá.






  2.5.1. | „Rovnocenné svietidlá“ sú svietidlá so zhodnou funkciou a schválené podľa predpisu č. 37 alebo zhodné so svetelnými požiadavkami; také svietidlá môžu mať odlišné vlastnosti v porovnaní so svietidlami, ktorými bolo vozidlo vybavené v čase udelenia typového schválenia za predpokladu, že spĺňajú požiadavky tohto predpisu. |
| --- | --- | --- |

2.5.

„Svietidlo“ je zariadenie určené na osvetľovanie vozovky (svetlomet) alebo na vyžarovanie svetelného signálu. Zariadenie na osvetľovanie zadnej registračnej tabuľky a odrazové sklá sa rovnako považujú za svietidlá.

2.5.1.

„Rovnocenné svietidlá“ sú svietidlá so zhodnou funkciou a schválené podľa predpisu č. 37 alebo zhodné so svetelnými požiadavkami; také svietidlá môžu mať odlišné vlastnosti v porovnaní so svietidlami, ktorými bolo vozidlo vybavené v čase udelenia typového schválenia za predpokladu, že spĺňajú požiadavky tohto predpisu.

| 2.5.2. | „Samostatné svietidlá“ sú svietidlá, ktoré majú samostatné šošovky, samostatné zdroje svetla a samostatné puzdrá. |
| --- | --- |

2.5.2.

„Samostatné svietidlá“ sú svietidlá, ktoré majú samostatné šošovky, samostatné zdroje svetla a samostatné puzdrá.

| 2.5.3. | „Skupinové svietidlá“ sú zariadenia, ktoré majú samostatné rozptylové sklá a samostatné zdroje svetla, ale spoločné puzdro svietidla. |
| --- | --- |

2.5.3.

„Skupinové svietidlá“ sú zariadenia, ktoré majú samostatné rozptylové sklá a samostatné zdroje svetla, ale spoločné puzdro svietidla.

| 2.5.4. | „Združené svietidlá“ sú zariadenia, ktoré majú samostatné rozptylové sklá, ale spoločný zdroj svetla a spoločné puzdro svietidla. |
| --- | --- |

2.5.4.

„Združené svietidlá“ sú zariadenia, ktoré majú samostatné rozptylové sklá, ale spoločný zdroj svetla a spoločné puzdro svietidla.

| 2.5.5. | „Zlúčené svietidlá“ sú zariadenia, ktoré majú samostatné zdroje svetla (alebo jediný zdroj svetla, ktorý je v prevádzke za odlišných podmienok), celkom alebo čiastočne spoločné rozptylové sklá a spoločné puzdro svietidla. |
| --- | --- |

2.5.5.

„Zlúčené svietidlá“ sú zariadenia, ktoré majú samostatné zdroje svetla (alebo jediný zdroj svetla, ktorý je v prevádzke za odlišných podmienok), celkom alebo čiastočne spoločné rozptylové sklá a spoločné puzdro svietidla.

| 2.5.6. | „Zakrývateľné svietidlo“ je svetlomet, ktorý sa môže sčasti alebo celkom skryť v prípade, že nie je používaný. Takýto výsledok možno dosiahnuť pomocou posuvného krytu, premiestnením svetlometu alebo akýmikoľvek inými prostriedkami. Výraz „zasúvateľný“ sa používa skôr na označenie zakrývateľného svietidla, ktoré sa môže zasunúť do karosérie. |
| --- | --- |

2.5.6.

„Zakrývateľné svietidlo“ je svetlomet, ktorý sa môže sčasti alebo celkom skryť v prípade, že nie je používaný. Takýto výsledok možno dosiahnuť pomocou posuvného krytu, premiestnením svetlometu alebo akýmikoľvek inými prostriedkami. Výraz „zasúvateľný“ sa používa skôr na označenie zakrývateľného svietidla, ktoré sa môže zasunúť do karosérie.

| 2.5.7. | „Svietidlá s premenlivou polohou“ sú svietidlá, ktoré môžu byť vzhľadom na traktor premiestňované, bez toho, aby boli odpojené. |
| --- | --- |

2.5.7.

„Svietidlá s premenlivou polohou“ sú svietidlá, ktoré môžu byť vzhľadom na traktor premiestňované, bez toho, aby boli odpojené.

| 2.5.8. | „Diaľkové svietidlo“ je svietidlo používané na osvetlenie vozovky na veľkú vzdialenosť pred traktorom. |
| --- | --- |

2.5.8.

„Diaľkové svietidlo“ je svietidlo používané na osvetlenie vozovky na veľkú vzdialenosť pred traktorom.

| 2.5.9. | „Stretávacie svietidlo“ je svietidlo používané na osvetlenie vozovky pred traktorom bez toho, aby nevhodne oslňoval alebo obťažoval vodičov prichádzajúcich z opačného smeru alebo iných používateľov vozovky. |
| --- | --- |

2.5.9.

„Stretávacie svietidlo“ je svietidlo používané na osvetlenie vozovky pred traktorom bez toho, aby nevhodne oslňoval alebo obťažoval vodičov prichádzajúcich z opačného smeru alebo iných používateľov vozovky.

| 2.5.10. | „Predné hmlové svietidlo“ je svietidlo zlepšujúce osvetlenie vozovky za hmly, sneženia, búrok alebo v mrakoch prachu. |
| --- | --- |

2.5.10.

„Predné hmlové svietidlo“ je svietidlo zlepšujúce osvetlenie vozovky za hmly, sneženia, búrok alebo v mrakoch prachu.

| 2.5.11. | „Spätné svietidlo“ je svietidlo osvetľujúce vozovku za traktorom a upozorňujúce ostatných používateľov vozovky, že traktor cúva alebo bude cúvať. |
| --- | --- |

2.5.11.

„Spätné svietidlo“ je svietidlo osvetľujúce vozovku za traktorom a upozorňujúce ostatných používateľov vozovky, že traktor cúva alebo bude cúvať.

| 2.5.12. | „Smerové svietidlo“ je svietidlo, ktoré slúži na upozornenie ostatných účastníkov cestnej premávky, že vodič zamýšľa zmeniť smer vľavo alebo vpravo. |
| --- | --- |

2.5.12.

„Smerové svietidlo“ je svietidlo, ktoré slúži na upozornenie ostatných účastníkov cestnej premávky, že vodič zamýšľa zmeniť smer vľavo alebo vpravo.

| 2.5.13. | „Varovný svetelný signál“ je zariadenie, ktoré umožňuje súčasnú činnosť všetkých smerových svietidiel traktora upozorňujúce na zvláštne nebezpečenstvo, ktoré traktor dočasne predstavuje pre ostatných účastníkov cestnej premávky. |
| --- | --- |

2.5.13.

„Varovný svetelný signál“ je zariadenie, ktoré umožňuje súčasnú činnosť všetkých smerových svietidiel traktora upozorňujúce na zvláštne nebezpečenstvo, ktoré traktor dočasne predstavuje pre ostatných účastníkov cestnej premávky.

| 2.5.14. | „Brzdové svietidlo“ je svietidlo, ktoré upozorňuje ostatných účastníkov cestnej premávky vzadu za traktorom, že vodič traktora používa prevádzkovú brzdu. |
| --- | --- |

2.5.14.

„Brzdové svietidlo“ je svietidlo, ktoré upozorňuje ostatných účastníkov cestnej premávky vzadu za traktorom, že vodič traktora používa prevádzkovú brzdu.

| 2.5.15. | „Zariadenie na osvetlenie zadnej registračnej tabuľky“ je zariadenie používané na osvetlenie priestoru určeného pre zadnú registračnú tabuľku; môže sa skladať z rôznych optických komponentov. |
| --- | --- |

2.5.15.

„Zariadenie na osvetlenie zadnej registračnej tabuľky“ je zariadenie používané na osvetlenie priestoru určeného pre zadnú registračnú tabuľku; môže sa skladať z rôznych optických komponentov.

| 2.5.16. | „Predné obrysové (bočné) svietidlo“ je svietidlo používané na označenie prítomnosti traktora a jeho šírky pri pohľade spredu. |
| --- | --- |

2.5.16.

„Predné obrysové (bočné) svietidlo“ je svietidlo používané na označenie prítomnosti traktora a jeho šírky pri pohľade spredu.

| 2.5.17. | „Zadné obrysové (bočné) svietidlo“ je svietidlo používané na označovanie prítomnosti traktora a jeho šírky pri pohľade zozadu. |
| --- | --- |

2.5.17.

„Zadné obrysové (bočné) svietidlo“ je svietidlo používané na označovanie prítomnosti traktora a jeho šírky pri pohľade zozadu.

| 2.5.18. | „Zadné hmlové svietidlo“ je svietidlo slúžiace na lepšiu viditeľnosť traktora zozadu pri hustej hmle. |
| --- | --- |

2.5.18.

„Zadné hmlové svietidlo“ je svietidlo slúžiace na lepšiu viditeľnosť traktora zozadu pri hustej hmle.

| 2.5.19. | „Parkovacie svietidlo“ je svietidlo, ktoré upozorňuje na prítomnosť stojaceho traktora, bez prívesu, v zastavanej oblasti. V tomto prípade nahrádza predné a zadné obrysové (bočné) svietidlá. |
| --- | --- |

2.5.19.

„Parkovacie svietidlo“ je svietidlo, ktoré upozorňuje na prítomnosť stojaceho traktora, bez prívesu, v zastavanej oblasti. V tomto prípade nahrádza predné a zadné obrysové (bočné) svietidlá.

| 2.5.20. | „Doplnkové obrysové svietidlo“ je svietidlo namontované pri najvzdialenejšom vonkajšom okraji čo možno najbližšie k najväčšej výške traktora a určené na zreteľné označenie jeho celkovej šírky. Tento signál je v prípade niektorých traktorov určený na doplnenie predných a zadných obrysových (bočných) svietidiel s cieľom upútať zvláštnu pozornosť na veľkosť traktora. |
| --- | --- |

2.5.20.

„Doplnkové obrysové svietidlo“ je svietidlo namontované pri najvzdialenejšom vonkajšom okraji čo možno najbližšie k najväčšej výške traktora a určené na zreteľné označenie jeho celkovej šírky. Tento signál je v prípade niektorých traktorov určený na doplnenie predných a zadných obrysových (bočných) svietidiel s cieľom upútať zvláštnu pozornosť na veľkosť traktora.

| 2.5.21. | „Pracovné svietidlo“ je zariadenie na osvetlenie pracovného priestoru alebo postupu. |
| --- | --- |

2.5.21.

„Pracovné svietidlo“ je zariadenie na osvetlenie pracovného priestoru alebo postupu.

| 2.5.22. | „Odrazové sklo“ je zariadenie, ktoré upozorňuje na prítomnosť traktora prostredníctvom odrazu svetla vyžarovaného zdrojom svetla nespojeného s týmto vozidlom, pričom pozorovateľ je v blízkosti tohto svetelného zdroja. Na účely tohto predpisu sa za odrazové sklá považujú: | registračné tabuľky so spätným odrazom; |
| --- | --- | --- |

2.5.22.

„Odrazové sklo“ je zariadenie, ktoré upozorňuje na prítomnosť traktora prostredníctvom odrazu svetla vyžarovaného zdrojom svetla nespojeného s týmto vozidlom, pričom pozorovateľ je v blízkosti tohto svetelného zdroja. Na účely tohto predpisu sa za odrazové sklá považujú:

registračné tabuľky so spätným odrazom;

| | ostatné spätné odrazové tabuľky a znaky, ktoré musia byť pri určitých kategóriách vozidiel alebo pri určitých spôsoboch prevádzky použité, aby boli splnené požiadavky zmluvnej strany. |
| --- | --- |

ostatné spätné odrazové tabuľky a znaky, ktoré musia byť pri určitých kategóriách vozidiel alebo pri určitých spôsoboch prevádzky použité, aby boli splnené požiadavky zmluvnej strany.

| 2.6. | Svietiaca plocha svietidla (pozri prílohu 3)






  2.6.1. | „Svietiaca plocha osvetľovacieho zariadenia“ (body 2.5.8 až 2.5.11) je kolmý priemet celého otvoru reflektora do priečnej roviny. Pokiaľ krycie sklo svietidla (alebo krycie sklá) prekrýva len časť otvoru reflektora, zohľadňuje sa len priemet tejto časti. V prípade stretávacieho svietidla je svietiaca plocha na strane rozhrania obmedzená pomyselnou stopou svetelného rozhrania na rozptylovom skle. Ak sú reflektor aj sklo nastaviteľné, malo by sa použiť stredové nastavenie. |
| --- | --- | --- |

2.6.

Svietiaca plocha svietidla (pozri prílohu 3)

2.6.1.

„Svietiaca plocha osvetľovacieho zariadenia“ (body 2.5.8 až 2.5.11) je kolmý priemet celého otvoru reflektora do priečnej roviny. Pokiaľ krycie sklo svietidla (alebo krycie sklá) prekrýva len časť otvoru reflektora, zohľadňuje sa len priemet tejto časti. V prípade stretávacieho svietidla je svietiaca plocha na strane rozhrania obmedzená pomyselnou stopou svetelného rozhrania na rozptylovom skle. Ak sú reflektor aj sklo nastaviteľné, malo by sa použiť stredové nastavenie.

| 2.6.2. | „Svietiaca plocha zariadenia pre svetelnú signalizáciu okrem odrazového skla“ (body 2.5.12 až 2.5.20) je kolmý priemet svietidla do roviny kolmej na jej referenčnú os a dotýkajúcej sa vonkajšej plochy výstupu svetla svietidla, pričom tento priemet je ohraničený okrajmi tienidiel umiestnených v tejto rovine, z ktorých každé umožňuje prepustiť v smere referenčnej osi len 98 % celkovej svietivosti svietidla. Na stanovenie dolného, horného a bočných okrajov svietiacej plochy sa musia použiť tienidlá s horizontálnym alebo vertikálnym okrajom. |
| --- | --- |

2.6.2.

„Svietiaca plocha zariadenia pre svetelnú signalizáciu okrem odrazového skla“ (body 2.5.12 až 2.5.20) je kolmý priemet svietidla do roviny kolmej na jej referenčnú os a dotýkajúcej sa vonkajšej plochy výstupu svetla svietidla, pričom tento priemet je ohraničený okrajmi tienidiel umiestnených v tejto rovine, z ktorých každé umožňuje prepustiť v smere referenčnej osi len 98 % celkovej svietivosti svietidla. Na stanovenie dolného, horného a bočných okrajov svietiacej plochy sa musia použiť tienidlá s horizontálnym alebo vertikálnym okrajom.

| 2.6.3. | „Svietiaca plocha odrazového skla“ (bod 2.5.22) je kolmý priemet odrazovej plochy odrazového skla do roviny kolmej na jej referenčnú os a ohraničenej rovinami dotýkajúcimi sa vonkajších okrajov plochy odrazového skla odrážajúcej svetlo a rovnobežnými s touto osou. Na stanovenie dolného, horného a bočných okrajov svietiacej plochy sa môžu použiť len vertikálne a horizontálne roviny. |
| --- | --- |

2.6.3.

„Svietiaca plocha odrazového skla“ (bod 2.5.22) je kolmý priemet odrazovej plochy odrazového skla do roviny kolmej na jej referenčnú os a ohraničenej rovinami dotýkajúcimi sa vonkajších okrajov plochy odrazového skla odrážajúcej svetlo a rovnobežnými s touto osou. Na stanovenie dolného, horného a bočných okrajov svietiacej plochy sa môžu použiť len vertikálne a horizontálne roviny.

| 2.6.4. | „Plocha výstupu svetla“ je tá časť vonkajšej plochy priehľadného skla, ktorá uzatvára zariadenie pre osvetlenie alebo pre svetelnú signalizáciu a ktorá umožňuje vyžarovať svetlo. |
| --- | --- |

2.6.4.

„Plocha výstupu svetla“ je tá časť vonkajšej plochy priehľadného skla, ktorá uzatvára zariadenie pre osvetlenie alebo pre svetelnú signalizáciu a ktorá umožňuje vyžarovať svetlo.

| 2.7. | „Viditeľná svietiaca plocha“ je v určitom smere pozorovania kolmý priemet plochy výstupu svetla do roviny kolmej na smer pozorovania (pozri prílohu 3). |
| --- | --- |

2.7.

„Viditeľná svietiaca plocha“ je v určitom smere pozorovania kolmý priemet plochy výstupu svetla do roviny kolmej na smer pozorovania (pozri prílohu 3).

| 2.8. | „Referenčná os“ je charakteristická os svetelného signálu určená výrobcom svietidla na použitie ako referenčného smeru (H = 0°, V = 0°) na fotometrické merania a pri montáži svietidla na traktor. |
| --- | --- |

2.8.

„Referenčná os“ je charakteristická os svetelného signálu určená výrobcom svietidla na použitie ako referenčného smeru (H = 0°, V = 0°) na fotometrické merania a pri montáži svietidla na traktor.

| 2.9. | „Referenčný stred“ je priesečník referenčnej osi s vonkajšou plochou výstupu svetla, stanovený výrobcom svietidla. |
| --- | --- |

2.9.

„Referenčný stred“ je priesečník referenčnej osi s vonkajšou plochou výstupu svetla, stanovený výrobcom svietidla.

| 2.10. | „Uhly geometrickej viditeľnosti“ sú uhly, ktoré ohraničujú minimálny priestorový uhol, v ktorom musí byť viditeľná viditeľná svietiaca plocha svietidla. Táto oblasť priestorového uhlu je ohraničená výsekmi gule, ktorej stred sa kryje s referenčným stredom svietidla a ktorej rovnobežka je rovnobežná so zemou. Tieto výseky sú ohraničené v závislosti od referenčnej osi. Horizontálne uhly β zodpovedajú zemepisnej dĺžke, vertikálne uhly α zemepisnej šírke. Vo vnútri uhlov geometrickej viditeľnosti nesmie žiadna prekážka v ľubovoľnej časti viditeľnej svietiacej plochy svietidla pri pozorovaní z nekonečnej vzdialenosti. Ak sa merania realizujú v blízkosti svietidla, musí byť smer pozorovania rovnobežne posúvaný, aby bola dosiahnutá presnosť.
  Vnútri uhlu geometrickej viditeľnosti sa nezohľadňujú prekážky, pokiaľ sa vyskytovali už pri typovom schvaľovaní svietidla.
  Ak je po montáži svietidla ktorákoľvek časť jeho viditeľnej svietiacej plochy zakrytá akýmikoľvek ďalšími časťami vozidla, musí sa overiť či časť svietidla, ktorá nie je zakrytá prekážkami, ešte spĺňa požiadavky fotometrických hodnôt predpísaných na schválenie zariadenia ako optickej jednotky (pozri vysvetľujúci obrázok ďalej).

  Vysvetľujúci obrázok |
| --- | --- |

2.10.

„Uhly geometrickej viditeľnosti“ sú uhly, ktoré ohraničujú minimálny priestorový uhol, v ktorom musí byť viditeľná viditeľná svietiaca plocha svietidla. Táto oblasť priestorového uhlu je ohraničená výsekmi gule, ktorej stred sa kryje s referenčným stredom svietidla a ktorej rovnobežka je rovnobežná so zemou. Tieto výseky sú ohraničené v závislosti od referenčnej osi. Horizontálne uhly β zodpovedajú zemepisnej dĺžke, vertikálne uhly α zemepisnej šírke. Vo vnútri uhlov geometrickej viditeľnosti nesmie žiadna prekážka v ľubovoľnej časti viditeľnej svietiacej plochy svietidla pri pozorovaní z nekonečnej vzdialenosti. Ak sa merania realizujú v blízkosti svietidla, musí byť smer pozorovania rovnobežne posúvaný, aby bola dosiahnutá presnosť.

Vnútri uhlu geometrickej viditeľnosti sa nezohľadňujú prekážky, pokiaľ sa vyskytovali už pri typovom schvaľovaní svietidla.

Ak je po montáži svietidla ktorákoľvek časť jeho viditeľnej svietiacej plochy zakrytá akýmikoľvek ďalšími časťami vozidla, musí sa overiť či časť svietidla, ktorá nie je zakrytá prekážkami, ešte spĺňa požiadavky fotometrických hodnôt predpísaných na schválenie zariadenia ako optickej jednotky (pozri vysvetľujúci obrázok ďalej).

Vysvetľujúci obrázok

Image

| 2.11. | „Najvzdialenejší vonkajší okraj“ na každej strane traktora je rovina, rovnobežná so strednou pozdĺžnou rovinou traktora a zhodujúcu sa s jeho bočným vonkajším okrajom, pričom sa nezohľadňuje priemet:






  2.11.1. | pneumatík v blízkosti ich bodu dotyku so zemou a prípojok meračov tlaku; |
| --- | --- | --- |

2.11.

„Najvzdialenejší vonkajší okraj“ na každej strane traktora je rovina, rovnobežná so strednou pozdĺžnou rovinou traktora a zhodujúcu sa s jeho bočným vonkajším okrajom, pričom sa nezohľadňuje priemet:

2.11.1.

pneumatík v blízkosti ich bodu dotyku so zemou a prípojok meračov tlaku;

| 2.11.2. | akýchkoľvek protišmykových zariadení, ktoré môžu byť namontované na kolesách; |
| --- | --- |

2.11.2.

akýchkoľvek protišmykových zariadení, ktoré môžu byť namontované na kolesách;

| 2.11.3. | spätných zrkadiel; |
| --- | --- |

2.11.3.

spätných zrkadiel;

| 2.11.4. | bočných smerových svietidiel, doplnkových obrysových svietidiel, predných a zadných obrysových (bočných) svietidiel, parkovacích svietidiel a bočných odraziek; |
| --- | --- |

2.11.4.

bočných smerových svietidiel, doplnkových obrysových svietidiel, predných a zadných obrysových (bočných) svietidiel, parkovacích svietidiel a bočných odraziek;

| 2.11.5. | colných uzáverov umiestnených na traktore a zariadení na zabezpečenie a ochranu týchto uzáverov. |
| --- | --- |

2.11.5.

colných uzáverov umiestnených na traktore a zariadení na zabezpečenie a ochranu týchto uzáverov.

| 2.12. | „Celková šírka“ je vzdialenosť medzi dvomi vertikálnymi rovinami definovanými v už uvedenom bode 2.11. |
| --- | --- |

2.12.

„Celková šírka“ je vzdialenosť medzi dvomi vertikálnymi rovinami definovanými v už uvedenom bode 2.11.

| 2.13. | „Jednoúčelové svietidlo“ je akákoľvek sústava dvoch alebo viacerých svietidiel, zhodných alebo nie, ktoré majú rovnakú funkciu a farbu, pozostávajúca zo zariadení, ktorých priemet ich spoločných svietiacich plôch na danú priečnu rovinu zaberá 60 % a viac plochy najmenšieho obdĺžnika opísaného priemetmi svietiacich plôch uvedených svietidiel, za predpokladu, že takáto sústava, v prípade, že sa vyžaduje typové schválenie, bude schválená ako jednoúčelové svietidlo.
  Túto sústavu nemožno použiť pre diaľkové svietidlá, stretávacie svietidlá, predné hmlové svietidlá alebo bočné odrazové sklá. |
| --- | --- |

2.13.

„Jednoúčelové svietidlo“ je akákoľvek sústava dvoch alebo viacerých svietidiel, zhodných alebo nie, ktoré majú rovnakú funkciu a farbu, pozostávajúca zo zariadení, ktorých priemet ich spoločných svietiacich plôch na danú priečnu rovinu zaberá 60 % a viac plochy najmenšieho obdĺžnika opísaného priemetmi svietiacich plôch uvedených svietidiel, za predpokladu, že takáto sústava, v prípade, že sa vyžaduje typové schválenie, bude schválená ako jednoúčelové svietidlo.

Túto sústavu nemožno použiť pre diaľkové svietidlá, stretávacie svietidlá, predné hmlové svietidlá alebo bočné odrazové sklá.

| 2.14. | „Dve svietidlá“ alebo „párny počet svietidiel“ zahŕňa jedinú svietiacu plochu v tvare pásu, pokiaľ je tento pás umiestnený symetricky k strednej pozdĺžnej rovine traktora a siaha na obidvoch stranách do vzdialenosti najmenej 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho obrysu vozidla a jeho dĺžka je najmenej 800 mm. Osvetlenie tejto plochy musí byť zabezpečené najmenej dvoma zdrojmi svetla umiestnenými čo možno najbližšie k ich okrajom. Svietiaca plocha môže byť tvorená súborom jednotiek umiestnených vedľa seba tak, aby priemety niekoľkých jednotlivých plôch na tú istú priečnu rovinu zaberali najmenej 60 % plochy najmenšieho obdĺžnika opísaného k priemetom uvedených jednotlivých svietiacich plôch. |
| --- | --- |

2.14.

„Dve svietidlá“ alebo „párny počet svietidiel“ zahŕňa jedinú svietiacu plochu v tvare pásu, pokiaľ je tento pás umiestnený symetricky k strednej pozdĺžnej rovine traktora a siaha na obidvoch stranách do vzdialenosti najmenej 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho obrysu vozidla a jeho dĺžka je najmenej 800 mm. Osvetlenie tejto plochy musí byť zabezpečené najmenej dvoma zdrojmi svetla umiestnenými čo možno najbližšie k ich okrajom. Svietiaca plocha môže byť tvorená súborom jednotiek umiestnených vedľa seba tak, aby priemety niekoľkých jednotlivých plôch na tú istú priečnu rovinu zaberali najmenej 60 % plochy najmenšieho obdĺžnika opísaného k priemetom uvedených jednotlivých svietiacich plôch.

| 2.15. | „Vzdialenosť medzi dvomi svietidlami“, ktoré smerujú tým istým smerom, je vzdialenosť medzi kolmými priemetmi okrajov obidvoch svietiacich plôch, definovaných podľa prípadu v bode 2.6, na rovinu kolmú k príslušnému smeru. |
| --- | --- |

2.15.

„Vzdialenosť medzi dvomi svietidlami“, ktoré smerujú tým istým smerom, je vzdialenosť medzi kolmými priemetmi okrajov obidvoch svietiacich plôch, definovaných podľa prípadu v bode 2.6, na rovinu kolmú k príslušnému smeru.

| 2.16. | „Nepovinné svietidlo“ je svietidlo, ktorého montáž je ponechaná na rozhodnutí výrobcu. |
| --- | --- |

2.16.

„Nepovinné svietidlo“ je svietidlo, ktorého montáž je ponechaná na rozhodnutí výrobcu.

| 2.17. | „Prevádzková kontrolka“ je kontrolka, ktorá ukazuje, či zariadenie, ktoré bolo uvedené do činnosti, funguje správne alebo nie. |
| --- | --- |

2.17.

„Prevádzková kontrolka“ je kontrolka, ktorá ukazuje, či zariadenie, ktoré bolo uvedené do činnosti, funguje správne alebo nie.

| 2.18. | „Kontrolka zapojenia obvodu“ je kontrolka, ktorá ukazuje, že zariadenie bolo zapnuté, ale neukazuje, či funguje správne alebo nie. |
| --- | --- |

2.18.

„Kontrolka zapojenia obvodu“ je kontrolka, ktorá ukazuje, že zariadenie bolo zapnuté, ale neukazuje, či funguje správne alebo nie.

| 2.19. | „Farba svetla vyžarovaného zo zariadenia.“ Na účely tohto predpisu sa použijú definície farby svetla vyžarovaného zo zariadenia uvedené v predpise č. 48 a v sériách jeho zmien platných v čase podania žiadosti o typové schválenie. |
| --- | --- |

2.19.

„Farba svetla vyžarovaného zo zariadenia.“ Na účely tohto predpisu sa použijú definície farby svetla vyžarovaného zo zariadenia uvedené v predpise č. 48 a v sériách jeho zmien platných v čase podania žiadosti o typové schválenie.

3.   ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 3.1. | Žiadosť o typové schválenie typu vozidla, pokiaľ ide o montáž jeho svietidiel, musí predložiť výrobca vozidla alebo ním riadne splnomocnený zástupca. |
| --- | --- |

3.1.

Žiadosť o typové schválenie typu vozidla, pokiaľ ide o montáž jeho svietidiel, musí predložiť výrobca vozidla alebo ním riadne splnomocnený zástupca.

| 3.2. | K žiadosti musia byť v troch kópiách priložené ďalej uvedené doklady a tieto údaje:






  3.2.1. | opis typu vozidla v súvislosti s položkami uvedenými v bode 2.1.1 až 2.1.3; musí byť uvedený riadne označený typ vozidla; |
| --- | --- | --- |

3.2.

K žiadosti musia byť v troch kópiách priložené ďalej uvedené doklady a tieto údaje:

3.2.1.

opis typu vozidla v súvislosti s položkami uvedenými v bode 2.1.1 až 2.1.3; musí byť uvedený riadne označený typ vozidla;

| 3.2.2. | zoznam zariadení, ktoré výrobca určil, aby tvorili vybavenie na osvetlenie a svetelnú signalizáciu; tento zoznam môže pre každú funkciu zahŕňať niekoľko typov zariadení, okrem toho môže byť v zozname pri každej funkcii uvedená prídavná poznámka „alebo rovnocenné zariadenie“; |
| --- | --- |

3.2.2.

zoznam zariadení, ktoré výrobca určil, aby tvorili vybavenie na osvetlenie a svetelnú signalizáciu; tento zoznam môže pre každú funkciu zahŕňať niekoľko typov zariadení, okrem toho môže byť v zozname pri každej funkcii uvedená prídavná poznámka „alebo rovnocenné zariadenie“;

| 3.2.3. | diagram montáže zariadenia pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu ako celku so zobrazením umiestnenia jednotlivých zariadení na vozidle; |
| --- | --- |

3.2.3.

diagram montáže zariadenia pre osvetlenie a svetelnú signalizáciu ako celku so zobrazením umiestnenia jednotlivých zariadení na vozidle;

| 3.2.4. | výkresy alebo výkresy pre každé svietidlo so zobrazením svietiacej plochy podľa definície bodu 2.6. |
| --- | --- |

3.2.4.

výkresy alebo výkresy pre každé svietidlo so zobrazením svietiacej plochy podľa definície bodu 2.6.

| 3.3. | Technickej službe zodpovednej za vykonávanie schvaľovacích skúšok sa musí predložiť nenaložené vozidlo, vybavené kompletným súborom zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu, reprezentujúce typ vozidla, ktorý má byť schválený. |
| --- | --- |

3.3.

Technickej službe zodpovednej za vykonávanie schvaľovacích skúšok sa musí predložiť nenaložené vozidlo, vybavené kompletným súborom zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu, reprezentujúce typ vozidla, ktorý má byť schválený.

4.   TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 4.1. | Pokiaľ typ vozidla predložený na schválenie podľa tohto predpisu spĺňa požiadavky tohto predpisu, pokiaľ ide o všetky zariadenia uvedené v zozname, udelí sa tomuto typu vozidla typové schválenie. |
| --- | --- |

4.1.

Pokiaľ typ vozidla predložený na schválenie podľa tohto predpisu spĺňa požiadavky tohto predpisu, pokiaľ ide o všetky zariadenia uvedené v zozname, udelí sa tomuto typu vozidla typové schválenie.

| 4.2. | Každému schválenému typu sa prideľuje schvaľovacie číslo. Jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 00 pre predpis v jeho pôvodnom znení) musia označovať sériu zmien obsahujúcu posledné závažné technické zmeny vykonané v predpise v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu vozidla ani rovnakému typu vozidla predloženému na schválenie s vybavením, ktoré nie je uvedené v zozname uvedenom v bode 3.2.2, okrem prípadov, na ktoré sa vzťahuje bod 7 tohto predpisu. |
| --- | --- |

4.2.

Každému schválenému typu sa prideľuje schvaľovacie číslo. Jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 00 pre predpis v jeho pôvodnom znení) musia označovať sériu zmien obsahujúcu posledné závažné technické zmeny vykonané v predpise v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu vozidla ani rovnakému typu vozidla predloženému na schválenie s vybavením, ktoré nie je uvedené v zozname uvedenom v bode 3.2.2, okrem prípadov, na ktoré sa vzťahuje bod 7 tohto predpisu.

| 4.3. | Oznámenie o udelení typového schválenia alebo jeho rozšírení či zamietnutí, prípadne odňatí, alebo o definitívnom zastavení výroby typu vozidla podľa tohto predpisu sa zasiela stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis prostredníctvom formulára, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.3.

Oznámenie o udelení typového schválenia alebo jeho rozšírení či zamietnutí, prípadne odňatí, alebo o definitívnom zastavení výroby typu vozidla podľa tohto predpisu sa zasiela stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis prostredníctvom formulára, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto predpisu.

| 4.4. | Na každom vozidle, ktoré je zhodné s typom vozidla schváleným podľa tohto predpisu, je na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste, špecifikovanom vo schvaľovacom formulári, pripevnená medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá:






  4.4.1. | z písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Na každom vozidle, ktoré je zhodné s typom vozidla schváleným podľa tohto predpisu, je na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste, špecifikovanom vo schvaľovacom formulári, pripevnená medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá:

4.4.1.

z písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (2);

| 4.4.2. | z čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a schvaľovacie číslo umiestnené vpravo od kruhu predpísaného v bode 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

z čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a schvaľovacie číslo umiestnené vpravo od kruhu predpísaného v bode 4.4.1.

| 4.5. | Ak je vozidlo zhodné s typom vozidla schváleným podľa jedného alebo viacerých iných predpisov priložených k dohode v krajine, ktorá udelila typové schválenie podľa tohto predpisu, nemusí sa opakovať symbol predpísaný v bode 4.4.1; v tomto prípade sa čísla predpisov, schvaľovacie čísla a dodatkové symboly všetkých predpisov, podľa ktorých bolo udelené schválenie v krajine, ktorá udelila schválenie podľa tohto predpisu, umiestňujú vo zvislých stĺpcoch vpravo od symbolu predpísaného v bode 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Ak je vozidlo zhodné s typom vozidla schváleným podľa jedného alebo viacerých iných predpisov priložených k dohode v krajine, ktorá udelila typové schválenie podľa tohto predpisu, nemusí sa opakovať symbol predpísaný v bode 4.4.1; v tomto prípade sa čísla predpisov, schvaľovacie čísla a dodatkové symboly všetkých predpisov, podľa ktorých bolo udelené schválenie v krajine, ktorá udelila schválenie podľa tohto predpisu, umiestňujú vo zvislých stĺpcoch vpravo od symbolu predpísaného v bode 4.4.1.

| 4.6. | Schvaľovacia značka musí byť umiestnená vedľa štítku s údajmi o vozidle, ktorý pripevňuje výrobca alebo priamo na ňom. |
| --- | --- |

4.6.

Schvaľovacia značka musí byť umiestnená vedľa štítku s údajmi o vozidle, ktorý pripevňuje výrobca alebo priamo na ňom.

| 4.7. | Schvaľovacia značka musí byť jasne čitateľná a nezmazateľná. |
| --- | --- |

4.7.

Schvaľovacia značka musí byť jasne čitateľná a nezmazateľná.

| 4.8. | V prílohe 2 k tomuto predpisu je uvedený príklad usporiadania schvaľovacej značky. |
| --- | --- |

4.8.

V prílohe 2 k tomuto predpisu je uvedený príklad usporiadania schvaľovacej značky.

5.   VŠEOBECNÉ ŠPECIFIKÁCIE

5.1.   Osvetľovacie zariadenia a zariadenia svetelnej signalizácie musia byť namontované tak, aby si v normálnych podmienkach používania a bez ohľadu na akékoľvek vibrácie, ktorým môžu byť vystavené, zachovali charakteristiky stanovené v tomto predpise a umožnili, aby traktor spĺňal požiadavky tohto predpisu. Nesmie byť možné najmä neúmyselné porušenie nastavenia svietidiel.

| 5.1.1. | Traktory musia byť vybavené elektrickými konektormi umožňujúcimi používať odpojiteľný systém svetelnej signalizácie. Traktory musia byť vybavené najmä trvale pripojeným zásuvkovým výstupom, uvedeným v norme ISO R 1724 (1980) (Elektrické zapojenie pre vozidlá so 6 alebo 12 voltovými elektrickými systémami, určené skôr pre osobné motorové vozidlá a ľahké prípojné vozidlá a obytné prívesy), ISO R 1185 (1975) (Elektrické zapojenie medzi ťažnými a ťahanými vozidlami s 24 voltovými elektrickými systémami používanými na účely medzinárodnej obchodnej dopravy). Pri norme ISO 1185 (1975) musí byť funkcia kontaktu 2 vymedzená pre zadné obrysové (bočné) svietidlá a doplnkové obrysové svietidlá na ľavej strane. |
| --- | --- |

5.1.1.

Traktory musia byť vybavené elektrickými konektormi umožňujúcimi používať odpojiteľný systém svetelnej signalizácie. Traktory musia byť vybavené najmä trvale pripojeným zásuvkovým výstupom, uvedeným v norme ISO R 1724 (1980) (Elektrické zapojenie pre vozidlá so 6 alebo 12 voltovými elektrickými systémami, určené skôr pre osobné motorové vozidlá a ľahké prípojné vozidlá a obytné prívesy), ISO R 1185 (1975) (Elektrické zapojenie medzi ťažnými a ťahanými vozidlami s 24 voltovými elektrickými systémami používanými na účely medzinárodnej obchodnej dopravy). Pri norme ISO 1185 (1975) musí byť funkcia kontaktu 2 vymedzená pre zadné obrysové (bočné) svietidlá a doplnkové obrysové svietidlá na ľavej strane.

5.2.   Svietidlá opísané v bodoch 2.5.8, 2.5.9 a 2.5.10 musia byť namontované tak, aby bolo možné ľahko nastaviť ich správnu orientáciu.

5.3.   Pri všetkých zariadeniach na svetelnú signalizáciu musí byť referenčná os svietidla po jej montáži na traktor rovnobežná s rovinou, na ktorej traktor stojí na vozovke a s pozdĺžnou rovinou traktora. V každom smere je prípustná tolerancia ± 3°. Okrem toho musia byť splnené akékoľvek špecifické pokyny výrobcu týkajúce sa montáže.

5.4.   V prípade, že neboli vydané zvláštne pokyny, musí sa overiť výška a orientácia svietidiel s nenaloženým vozidlom stojacim na rovnej vodorovnej ploche.

5.5.   Ak neboli vydané osobitné pokyny, svietidlá tvoriace dvojicu musia:

| 5.5.1. | byť namontované súmerne k strednej pozdĺžnej rovine; |
| --- | --- |

5.5.1.

byť namontované súmerne k strednej pozdĺžnej rovine;

| 5.5.2. | byť vzájomne súmerné vzhľadom na strednú pozdĺžnu rovinu; |
| --- | --- |

5.5.2.

byť vzájomne súmerné vzhľadom na strednú pozdĺžnu rovinu;

| 5.5.3. | spĺňať tie isté kolorimetrické požiadavky a |
| --- | --- |

5.5.3.

spĺňať tie isté kolorimetrické požiadavky a

| 5.5.4. | mať v podstate zhodné fotometrické vlastnosti. |
| --- | --- |

5.5.4.

mať v podstate zhodné fotometrické vlastnosti.

5.6.   Pri traktoroch, ktorých vonkajší tvar je nesúmerný, musia byť požiadavky bodov 5.5.1 a 5.5.2 v rámci možností splnené. Tieto požiadavky sa považujú za splnené, pokiaľ sú vzdialenosti obidvoch svietidiel od strednej pozdĺžnej rovina a od roviny zeme zhodné.

5.7.   Svietidlá, ktoré majú rôzne funkcie, môžu byť samostatné alebo zoskupené, združené alebo zlúčené do jedného zariadenia za predpokladu, že každé z týchto svietidiel spĺňa požiadavky, ktoré sa naň vzťahujú.

5.8.   Maximálna výška nad zemou sa musí merať od najvyššieho bodu a minimálna výška od najnižšieho bodu svietiacej plochy. Pri stretávacích svietidlách sa minimálna výška nad zemou meria od najnižšieho okraja reflektora.

5.9.   Ak neboli vydané osobitné pokyny, žiadne svietidlá s výnimkou smerových svietidiel a varovného svetelného signálu nesmú vyžarovať blikajúce svetlo.

5.10.   Žiadne červené svetlo nesmie byť viditeľné spredu a žiadne biele svetlo okrem spätných alebo pracovných svietidiel nesmie byť viditeľné zozadu.

Táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak:

| 5.10.1. | pre viditeľnosť červeného svetla spredu; pokiaľ pre pozorovateľa, ktorý sa pohybuje vo vnútri pásma 1 v priečnej rovine, ležiacej vo vzdialenosti 25 m pred traktorom (pozri prílohu 4 obrázok 1), nie je priamo viditeľná svietiaca plocha žiadneho červeného svetla; |
| --- | --- |

5.10.1.

pre viditeľnosť červeného svetla spredu; pokiaľ pre pozorovateľa, ktorý sa pohybuje vo vnútri pásma 1 v priečnej rovine, ležiacej vo vzdialenosti 25 m pred traktorom (pozri prílohu 4 obrázok 1), nie je priamo viditeľná svietiaca plocha žiadneho červeného svetla;

| 5.10.2. | pre viditeľnosť bieleho svetla zozadu; pokiaľ pre pozorovateľa, ktorý sa pohybuje vo vnútri pásma 2 v priečnej rovine, ležiacej vo vzdialenosti 25 m za traktorom (pozri prílohu 4 obrázok 2), nie je priamo viditeľná svietiaca plocha žiadneho bieleho svetla; |
| --- | --- |

5.10.2.

pre viditeľnosť bieleho svetla zozadu; pokiaľ pre pozorovateľa, ktorý sa pohybuje vo vnútri pásma 2 v priečnej rovine, ležiacej vo vzdialenosti 25 m za traktorom (pozri prílohu 4 obrázok 2), nie je priamo viditeľná svietiaca plocha žiadneho bieleho svetla;

| 5.10.3. | pásma 1 a 2, z ktorých sa pozorovateľ pozerá, sú každé vo svojej rovine ohraničené takto:






  5.10.3.1. | na výšku dvoma vodorovnými rovinami vo vzdialenosti 1 a 2,2 m nad zemou; |
| --- | --- | --- |

5.10.3.

pásma 1 a 2, z ktorých sa pozorovateľ pozerá, sú každé vo svojej rovine ohraničené takto:

5.10.3.1.

na výšku dvoma vodorovnými rovinami vo vzdialenosti 1 a 2,2 m nad zemou;

| 5.10.3.2. | na šírku dvoma zvislými rovinami, ktoré smerom k prednej resp. zadnej časti traktora zvierajú uhol 15°, smerom von sú pásma ohraničené vzhľadom na strednú rovinu traktora, pričom hranica pásma prechádza bodom (alebo bodmi) dotyku zvislých rovín, ktoré sú rovnobežné so strednou pozdĺžnou rovinou traktora a ohraničujú celkovú šírku traktora pri najväčšom rozchode.
  Ak je bodov dotyku viac, najprednejší z nich sa zvolí pre pásmo 1 a najzadnejší sa zvolí pre pásmo 2. |
| --- | --- |

5.10.3.2.

na šírku dvoma zvislými rovinami, ktoré smerom k prednej resp. zadnej časti traktora zvierajú uhol 15°, smerom von sú pásma ohraničené vzhľadom na strednú rovinu traktora, pričom hranica pásma prechádza bodom (alebo bodmi) dotyku zvislých rovín, ktoré sú rovnobežné so strednou pozdĺžnou rovinou traktora a ohraničujú celkovú šírku traktora pri najväčšom rozchode.

Ak je bodov dotyku viac, najprednejší z nich sa zvolí pre pásmo 1 a najzadnejší sa zvolí pre pásmo 2.

5.11.   Elektrické zapojenie musí byť také, aby predné a zadné obrysové (bočné) svietidlá, prípadne doplnkové obrysové svietidlá a svietidlo zadnej registračnej tabuľky mohli byť zapínané a vypínané len súčasne.

Táto podmienka sa neuplatní, ak sú ako parkovacie svietidlá použité predné a zadné obrysové (bočné) svietidlá.

5.12.   Elektrické zapojenie musí byť také, aby diaľkové svietidlá, stretávacie svietidlá, predné hmlové a zadné hmlové svietidlá nemohli byť zapnuté, pokiaľ nie sú tiež zapnuté svietidlá uvedené v bode 5.11. Splnenie tejto podmienky sa však nevzťahuje na diaľkové alebo stretávacie svietidlá, ak ich svetelná výstraha spočíva v prerušovanom rozsvecovaní stretávacích svietidiel v krátkych intervaloch alebo v prerušovanom rozsvecovaní diaľkových svietidiel v krátkych intervaloch alebo v striedavom rozsvecovaní stretávacích a diaľkových svietidiel v krátkych intervaloch.

Činnosť kontroliek zapojenia obvodu môže byť nahradená prevádzkovou kontrolkou.

5.13.   Zakrývateľné svietidlá

| 5.13.1. | Okrem diaľkových svietidiel, stretávacích svietidiel, predných hmlových svietidiel a svietidiel uvedených v bode 5.14.1, je zakrývanie svietidiel zakázané. |
| --- | --- |

5.13.1.

Okrem diaľkových svietidiel, stretávacích svietidiel, predných hmlových svietidiel a svietidiel uvedených v bode 5.14.1, je zakrývanie svietidiel zakázané.

| 5.13.2. | V prípade poruchy uvedenej v bode 5.13.2.1 alebo v spojitosti s jednou s porúch opísaných v bode 5.1.3.2.2 musia svietidlá, pokiaľ sú v polohe používania, v tejto polohe zostať. |
| --- | --- |

5.13.2.

V prípade poruchy uvedenej v bode 5.13.2.1 alebo v spojitosti s jednou s porúch opísaných v bode 5.1.3.2.2 musia svietidlá, pokiaľ sú v polohe používania, v tejto polohe zostať.

| 5.13.2.1. | Výpadok energie potrebnej na manipuláciu so svietidlom. |
| --- | --- |

5.13.2.1.

Výpadok energie potrebnej na manipuláciu so svietidlom.

| 5.13.2.2. | Náhodné otvorenie napájacieho obvodu, skrat, porucha cievok, porucha hydraulických alebo tlakovzdušných potrubí, bowdenov, ohybných vedení alebo iných komponentov ovládajúcich či prenášajúcich energiu určenú na oživenie zakrývajúceho zariadenia. |
| --- | --- |

5.13.2.2.

Náhodné otvorenie napájacieho obvodu, skrat, porucha cievok, porucha hydraulických alebo tlakovzdušných potrubí, bowdenov, ohybných vedení alebo iných komponentov ovládajúcich či prenášajúcich energiu určenú na oživenie zakrývajúceho zariadenia.

| 5.13.3. | V prípade poruchy ovládania zakrývacieho zariadenia alebo iných porúch uvedených v bodoch 5.13.2.1 a 5.13.2.2 musí byť možné uviesť zakryté osvetľovacie zariadenie do polohy používania bez pomoci nástrojov. |
| --- | --- |

5.13.3.

V prípade poruchy ovládania zakrývacieho zariadenia alebo iných porúch uvedených v bodoch 5.13.2.1 a 5.13.2.2 musí byť možné uviesť zakryté osvetľovacie zariadenie do polohy používania bez pomoci nástrojov.

| 5.13.4. | Osvetľovacie zariadenia so servosystémami sa musia dať uviesť do polohy používania a rozsvietiť jediným ovládacím zariadením bez toho, aby sa vylúčila možnosť nastaviť ich do polohy používania bez ich rozsvietenia. V prípade zoskupených diaľkových a stretávacích svietidiel sa však uvedené ovládanie vyžaduje len na aktiváciu stretávacích svietidiel. |
| --- | --- |

5.13.4.

Osvetľovacie zariadenia so servosystémami sa musia dať uviesť do polohy používania a rozsvietiť jediným ovládacím zariadením bez toho, aby sa vylúčila možnosť nastaviť ich do polohy používania bez ich rozsvietenia. V prípade zoskupených diaľkových a stretávacích svietidiel sa však uvedené ovládanie vyžaduje len na aktiváciu stretávacích svietidiel.

| 5.13.5. | Z miesta vodiča nesmie byť možné úmyselne zastaviť pohyb rozsvietených svetlometov skôr ako dosiahnu polohu používania. Ak existuje riziko oslnenia ostatných účastníkov premávky pohybom svetlometov, môžu sa tieto rozsvietiť len po dosiahnutí svojej konečnej polohy. |
| --- | --- |

5.13.5.

Z miesta vodiča nesmie byť možné úmyselne zastaviť pohyb rozsvietených svetlometov skôr ako dosiahnu polohu používania. Ak existuje riziko oslnenia ostatných účastníkov premávky pohybom svetlometov, môžu sa tieto rozsvietiť len po dosiahnutí svojej konečnej polohy.

| 5.13.6. | V rozmedzí teplôt osvetľovacieho zariadenia od – 30 °C do + 50 °C musí byť možné svietidlo uviesť do polohy používania do troch sekúnd od začiatku pôsobenia na ovládač. |
| --- | --- |

5.13.6.

V rozmedzí teplôt osvetľovacieho zariadenia od – 30 °C do + 50 °C musí byť možné svietidlo uviesť do polohy používania do troch sekúnd od začiatku pôsobenia na ovládač.

5.14.   Svietidlá s premenlivou polohou

| 5.14.1. | Umiestnenie smerových svietidiel, predných a zadných obrysových (bočných) svietidiel a brzdových svietidiel sa môže meniť za predpokladu, že:






  5.14.1.1. | tieto svietidlá zostávajú pripevnené ku traktoru, aj keď sa ich poloha zmení; |
| --- | --- | --- |

5.14.1.

Umiestnenie smerových svietidiel, predných a zadných obrysových (bočných) svietidiel a brzdových svietidiel sa môže meniť za predpokladu, že:

5.14.1.1.

tieto svietidlá zostávajú pripevnené ku traktoru, aj keď sa ich poloha zmení;

| 5.14.1.2. | tieto svietidlá sa môžu zablokovať v polohe požadovanej pre cestnú premávku. Zablokovanie musí byť automatické. |
| --- | --- |

5.14.1.2.

tieto svietidlá sa môžu zablokovať v polohe požadovanej pre cestnú premávku. Zablokovanie musí byť automatické.

5.15.   Farba svietidiel (3), uvedených v tomto predpise, musí byť:

| Diaľkové svietidlo | : | biela alebo selektívne žltá |
| --- | --- | --- |
| Stretávacie svietidlo | : | biela alebo selektívne žltá |
| Predné hmlové svietidlo | : | biela alebo selektívne žltá (Konvencia o cestnej doprave 1968, príloha 5, dodatok, pozn. 3) |
| Spätné svietidlo | : | biela |
| Smerové svietidlo | : | oranžová |
| Varovný svetelný signál | : | oranžová |
| Brzdové svietidlo | : | červená |
| Zariadenie na osvetlenie zadnej registračnej tabuľky | : | biela |
| Predné obrysové (bočné) svietidlo | : | biela (selektívne žltá je prípustná, ak je toto svietidlo zlúčené so selektívne žltým svetlometom) |
| Zadné obrysové (bočné) svietidlo | : | červená |
| Zadné hmlové svietidlo | : | červená |
| Parkovacie svietidlo | : | biela vpredu, červená vzadu, oranžová ak je svietidlo zlúčené so smerovými svietidlami |
| Doplnkové obrysové svietidlo | : | biela vpredu, červená vzadu |
| Pracovné svietidlo | : | bez špecifikácie |
| Zadné odrazové sklá | : | červená |
| bočné odrazové sklá iné ako trojuholníkové | : | oranžová |

Diaľkové svietidlo

:

biela alebo selektívne žltá

Stretávacie svietidlo

:

biela alebo selektívne žltá

Predné hmlové svietidlo

:

biela alebo selektívne žltá (Konvencia o cestnej doprave 1968, príloha 5, dodatok, pozn. 3)

Spätné svietidlo

:

biela

Smerové svietidlo

:

oranžová

Varovný svetelný signál

:

oranžová

Brzdové svietidlo

:

červená

Zariadenie na osvetlenie zadnej registračnej tabuľky

:

biela

Predné obrysové (bočné) svietidlo

:

biela (selektívne žltá je prípustná, ak je toto svietidlo zlúčené so selektívne žltým svetlometom)

Zadné obrysové (bočné) svietidlo

:

červená

Zadné hmlové svietidlo

:

červená

Parkovacie svietidlo

:

biela vpredu, červená vzadu, oranžová ak je svietidlo zlúčené so smerovými svietidlami

Doplnkové obrysové svietidlo

:

biela vpredu, červená vzadu

Pracovné svietidlo

:

bez špecifikácie

Zadné odrazové sklá

:

červená

bočné odrazové sklá iné ako trojuholníkové

:

oranžová

Definície farieb svietidiel musia zodpovedať farbám uvedeným v prílohe 5 Konvencie o cestnej prevádzke (1968).

5.16.   Každý traktor predložený na typové schválenie podľa tohto predpisu musí byť vybavený týmito zariadeniami na osvetlenie a svetelnú signalizáciu:

| 5.16.1. | stretávacie svietidlá (bod 6.2); |
| --- | --- |

5.16.1.

stretávacie svietidlá (bod 6.2);

| 5.16.2. | smerové svietidlá (bod 6.5); |
| --- | --- |

5.16.2.

smerové svietidlá (bod 6.5);

| 5.16.3. | varovný svetelný signál (bod 6.6); |
| --- | --- |

5.16.3.

varovný svetelný signál (bod 6.6);

| 5.16.4. | predné obrysové (bočné) svietidlo (bod 6.8); |
| --- | --- |

5.16.4.

predné obrysové (bočné) svietidlo (bod 6.8);

| 5.16.5. | zadné obrysové (bočné) svietidlo (bod 6.9); |
| --- | --- |

5.16.5.

zadné obrysové (bočné) svietidlo (bod 6.9);

| 5.16.6. | zadné odrazové sklo, iné ako trojuholníkové (bod 6.14); |
| --- | --- |

5.16.6.

zadné odrazové sklo, iné ako trojuholníkové (bod 6.14);

| 5.16.7. | brzdové svietidlo (bod 6.7); |
| --- | --- |

5.16.7.

brzdové svietidlo (bod 6.7);

| 5.16.8. | doplnkové obrysové svetlo (bod 6.12) pre traktory so šírkou presahujúcou 2,1 m. Zakázané na všetkých ostatných traktoroch. |
| --- | --- |

5.16.8.

doplnkové obrysové svetlo (bod 6.12) pre traktory so šírkou presahujúcou 2,1 m. Zakázané na všetkých ostatných traktoroch.

5.17.   Doplnkovo môže byť traktor vybavený týmito zariadeniami svetelnej signalizácie:

| 5.17.1. | diaľkové svietidlo (bod 6.1); |
| --- | --- |

5.17.1.

diaľkové svietidlo (bod 6.1);

| 5.17.2. | predné hmlové svietidlo (bod 6.3); |
| --- | --- |

5.17.2.

predné hmlové svietidlo (bod 6.3);

| 5.17.3. | spätné svietidlo (bod 6.4); |
| --- | --- |

5.17.3.

spätné svietidlo (bod 6.4);

| 5.17.4. | zadné hmlové svietidlo (bod 6.10); |
| --- | --- |

5.17.4.

zadné hmlové svietidlo (bod 6.10);

| 5.17.5. | parkovacie svietidlo (bod 6.11); |
| --- | --- |

5.17.5.

parkovacie svietidlo (bod 6.11);

| 5.17.6. | pracovné svietidlo (bod 6.13); |
| --- | --- |

5.17.6.

pracovné svietidlo (bod 6.13);

| 5.17.7. | bočné odrazové sklá, iné ako trojuholníkové (bod 6.15). |
| --- | --- |

5.17.7.

bočné odrazové sklá, iné ako trojuholníkové (bod 6.15).

5.18.   Montáž každého zo zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu uvedených v bodoch 5.16 a 5.17 musí zodpovedať príslušným požiadavkám v bode 6 tohto predpisu.

5.19.   Na účely typového schvaľovania je okrem zariadení uvedených v bodoch 5.16 a 5.17 zakázaná montáž akýchkoľvek iných zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu. Toto ustanovenie nezabraňuje zmluvnej strane požadovať alebo zakázať:

| 5.19.1. | schválený typ zvláštneho výstražného svietidla alebo |
| --- | --- |

5.19.1.

schválený typ zvláštneho výstražného svietidla alebo

| 5.19.2. | primeraného zariadenia na osvetlenie prípadnej zadnej registračnej tabuľky, ak sa jej osvetlenie požaduje. |
| --- | --- |

5.19.2.

primeraného zariadenia na osvetlenie prípadnej zadnej registračnej tabuľky, ak sa jej osvetlenie požaduje.

6.   JEDNOTLIVÉ ŠPECIFIKÁCIE

| 6.1.   DIAĽKOVÉ SVIETIDLÁ |
| --- |
| 6.1.1. | POČET |

DIAĽKOVÉ SVIETIDLÁ

6.1.1.

POČET

Dve alebo štyri.

| 6.1.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.1.2.

USPORIADANIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.1.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.1.3.

UMIESTNENIE

| 6.1.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.1.3.1.

NA ŠÍRKU

Vonkajší okraj svietiacej plochy nesmie byť v žiadnom prípade bližšie k najvzdialenejšiemu vonkajšiemu okraju traktora, ako je vonkajší okraj svietiacej plochy stretávacích svietidiel.

| 6.1.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.1.3.2.

NA VÝŠKU

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.1.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.1.3.3.

NA DĹŽKU

Čo možno najbližšie k prednej časti traktora; vyžarované svetlo však nesmie v žiadnom prípade obťažovať vodiča priamo alebo nepriamo cez spätné zrkadlá a/alebo iné odrazové plochy na traktore.

| 6.1.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.1.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

Viditeľnosť svietiacej plochy vrátane jej viditeľnosti v pásmach, ktoré sa nejavia ako osvetlené v smere uvažovaného pozorovania, musí byť zabezpečená vnútri rozbiehajúceho sa priestoru ohraničeného priamkami vychádzajúcimi od obrysu svietiacej plochy a zvierajúcimi s referenčnou osou svetlometu uhol najmenej 5°.

| 6.1.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.1.5.

ORIENTÁCIA

Smerom vpred. Okrem zariadenia potrebného na správne nastavenie a v prípade, že sú dve dvojice diaľkových svietidiel, môže byť jedna z nich tvorená svetlometmi, fungujúcimi iba ako diaľkové svietidlá, môže byť pohyblivá okolo približne vertikálnej osi v závislosti od uhlu riadenia.

| 6.1.6. | MÔŽU BYŤ „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.1.6.

MÔŽU BYŤ „ZOSKUPENÉ“

Spolu so stretávacím svietidlom a ostatnými prednými svietidlami.

| 6.1.7. | NEMÔŽU BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.1.7.

NEMÔŽU BYŤ „ZDRUŽENÉ“

So žiadnym iným svietidlom.

| 6.1.8. | MÔŽU BYŤ „ZLÚČENÉ“ |
| --- | --- |

6.1.8.

MÔŽU BYŤ „ZLÚČENÉ“

Spolu s stretávacím svietidlom, pokiaľ sa toto neotáča podľa uhlu riadenia; s predným obrysovým (bočným) svietidlom; s predným hmlovým svietidlom; spolu s parkovacím svietidlom.

| 6.1.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.1.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Diaľkové svietidlo môže byť zapnuté buď súčasne, alebo vo dvojici. Pri prepínaní zo svetla stretávacieho na svetlo diaľkové sa musí zapojiť najmenej jedna dvojica diaľkových svietidiel. Pri prepínaní zo svetla diaľkového na svetlo stretávacie s musí vypnúť súčasne všetky diaľkové svietidlá.

Stretávacie svietidlá môžu zostať zapojené súčasne s diaľkovými.

| 6.1.10. | KONTROLKA ZAPOJENIA OBVODU |
| --- | --- |

6.1.10.

KONTROLKA ZAPOJENIA OBVODU

Povinné.

| 6.1.11. | ĎALŠIE POŽIADAVKY |
| --- | --- |

6.1.11.

ĎALŠIE POŽIADAVKY

Súčet maximálnej svietivosti diaľkových svietidiel, ktoré môžu byť zapnuté súčasne, nesmie prekročiť 225 000 cd. Táto maximálna svietivosť sa musí stanoviť sčítaním jednotlivých maximálnych svietivostí nameraných pri typovom schvaľovaní a uvedených v príslušných schvaľovacích oznámeniach.

STRETÁVACIE SVIETIDLÁ

| 6.2.1. | POČET |
| --- | --- |

6.2.1.

POČET

Dve (alebo štyri – pozri bod 6.2.3.2.1).

| 6.2.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.2.2.

USPORIADANIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.2.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.2.3.

UMIESTNENIE

| 6.2.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.2.3.1.

NA ŠÍRKU

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.2.3.2 | VÝŠKA NAD ZEMOU |
| --- | --- |

6.2.3.2

VÝŠKA NAD ZEMOU

Ak sú namontované len dve stretávacie svietidlá:

| | minimálne 500 mm |
| --- | --- |

minimálne 500 mm

| | maximálne 1 200 mm |
| --- | --- |

maximálne 1 200 mm

Táto výška môže byť zvýšená na 1 500 mm, ak nie je možné dodržať 1 200 mm kvôli konštrukcii, zohľadňujúc pritom podmienky použitia traktora a jeho pracovného vybavenia;

6.2.3.2.1.

v prípade traktorov, vybavených vpredu na montáž prenosných zariadení, sú okrem svietidiel uvedených v bode 6.2.3.2 povolené dve stretávacie svietidlá vo výške najviac 3 000 mm, ak je elektrické zapojenie také, že neumožňuje súčasné zapnutie obidvoch párov stretávacích svietidiel.

| 6.2.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.2.3.3.

NA DĹŽKU

Čo možno najbližšie k prednej časti traktora; vyžarované svetlo však nesmie v žiadnom prípade obťažovať vodiča priamo alebo nepriamo cez spätné zrkadlá a/alebo iné odrazové plochy na traktore.

| 6.2.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.2.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

Je určená uhlami α a β stanovenými v bode 2.10:

α= 15° smerom nahor a 10° smerom nadol,

β= 45° smerom von a 5° smerom dovnútra.

V tomto poli musí byť skutočne viditeľná celá viditeľná svietiaca plocha svietidla.

Prítomnosť priečinkov alebo iných súčasti vybavenia v blízkosti svetlometu nesmie spôsobovať druhotné účinky obťažujúce ostatných účastníkov cestnej premávky.

| 6.2.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.2.5.

ORIENTÁCIA

Orientácia stretávacích svietidiel sa nesmie meniť s uhlom riadenia alebo v závislosti od zablokovania riadenia.

6.2.5.1.

Ak je výška stretávacích svietidiel rovná alebo väčšia ako 500 mm a rovná alebo menšia ako 1 200 mm, musí byť možné skloniť stretávacie svetlo o 0,5 až 4 %.

6.2.5.2.

Ak je výška stretávacích svietidiel väčšia ako 1 200 mm, ale menšia ako 1 500 mm, musí sa limit 4 %, uvedený v bode 6.2.5.1, zvýšiť na 6 %; stretávacie svietidlá, uvedené v bode 6.2.3.2.1, sa musia nasmerovať tak, aby sa pri meraní vo vzdialenosti 15 m od svietidla vodorovná priamka, oddeľujúca osvetlenú zónu od neosvetlenej, nachádzala vo výške ekvivalentnej iba polovici vzdialenosti medzi zemou a stredom svietidla.

| 6.2.6. | MÔŽU BYŤ „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.2.6.

MÔŽU BYŤ „ZOSKUPENÉ“

Spolu s diaľkovými svietidlami a ostatnými prednými svietidlami.

| 6.2.7. | NEMÔŽU BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.2.7.

NEMÔŽU BYŤ „ZDRUŽENÉ“

So žiadnym iným svietidlom.

| 6.2.8. | MÔŽU BYŤ „ZLÚČENÉ“ |
| --- | --- |

6.2.8.

MÔŽU BYŤ „ZLÚČENÉ“

Spolu s diaľkovým svietidlom, pokiaľ sa toto nenatáča podľa uhlu riadenia;

Spolu s ostatnými prednými svietidlami.

| 6.2.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.2.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Prepínač na prepínanie na stretávacie svetlo musí vypnúť súčasne všetky diaľkové svietidlá.

Stretávacie svietidlá môžu zostať zapojené súčasne so svetlami diaľkovými.

| 6.2.10. | KONTROLKA ZAPOJENIA OBVODU |
| --- | --- |

6.2.10.

KONTROLKA ZAPOJENIA OBVODU

Nepovinná.

| 6.2.11. | ĎALŠIE POŽIADAVKY |
| --- | --- |

6.2.11.

ĎALŠIE POŽIADAVKY

Požiadavky bodu 5.5.2 sa nevzťahujú na stretávacie svietidlá.

Svetlomety stretávacieho svetla so zdrojom resp. zdrojmi svetla, ktoré vyžarujú hlavné tlmené svetlo (podľa definície v predpise č. 48) a ktorého celkový objektívny svetelný tok prekračuje 2 000 lúmenov, sú zakázané.

PREDNÉ HMLOVÉ SVIETIDLO

| 6.3.1. | POČET |
| --- | --- |

6.3.1.

POČET

Dve.

| 6.3.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.3.2.

USPORIADANIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.3.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.3.3.

UMIESTNENIE

| 6.3.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.3.3.1.

NA ŠÍRKU

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.3.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.3.3.2.

NA VÝŠKU

Najmenej 250 mm nad zemou.

Žiadny bod svietiacej plochy nesmie byť vyššie ako najvyšší bod svietiacej plochy stretávacieho svietidla.

| 6.3.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.3.3.3.

NA DĹŽKU

Čo možno najbližšie k prednej časti traktora; vyžarované svetlo však nesmie v žiadnom prípade obťažovať vodiča priamo alebo nepriamo cez spätné zrkadlá a/alebo iné odrazové plochy na traktore.

| 6.3.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.3.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

Je určená uhlami α a β stanovenými v bode 2.10:

α= 5° smerom nahor a smerom nadol;

β= 45° smerom von a 5° smerom dovnútra.

| 6.3.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.3.5.

ORIENTÁCIA

Nasmerovanie predných hmlových svietidiel sa nesmie meniť podľa uhla riadenia.

Musia smerovať dopredu bez toho, aby nevhodne oslňovali alebo obťažovali vodičov prichádzajúcich v opačnom smere alebo ostatných účastníkov cestnej premávky.

| 6.3.6. | MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.3.6.

MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“

S ostatnými prednými svietidlami.

| 6.3.7. | NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.3.7.

NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“

S ostatnými prednými svietidlami.

| 6.3.8. | MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“ |
| --- | --- |

6.3.8.

MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“

S diaľkovými svietidlami, ktoré sa neotáčajú podľa uhlu riadenia, ak sú použité štyri diaľkové svietidlá;

spolu so zadnými obrysovými (bočnými) svietidlami alebo parkovacími svietidlami.

| 6.3.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.3.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Musí byť možné vypnúť alebo zapnúť hmlové svietidlá nezávisle od diaľkových a stretávacích svietidiel a naopak.

| 6.3.10. | KONTROLKA ZAPOJENIA OBVODU |
| --- | --- |

6.3.10.

KONTROLKA ZAPOJENIA OBVODU

Nepovinná.

SPÄTNÉ SVIETIDLO

| 6.4.1. | POČET |
| --- | --- |

6.4.1.

POČET

Jedno alebo dve.

| 6.4.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.4.2.

USPORIADANIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.4.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.4.3.

UMIESTNENIE

| 6.4.3.1. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.4.3.1.

NA VÝŠKU

Najmenej 250 mm a najviac 1 200 mm nad zemou.

| 6.4.3.2. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.4.3.2.

NA ŠÍRKU

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.4.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.4.3.3.

NA DĹŽKU

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.4.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.4.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

Je určená uhlami α a β stanovenými v bode 2.10:

α= 15° smerom nahor a 5° smerom nadol;

β= 45° vpravo i vľavo, ak je len jedno svietidlo;

β= 45° smerom von a 30° smerom dovnútra, ak sú dve.

| 6.4.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.4.5.

ORIENTÁCIA

Smerom dozadu.

| 6.4.6. | MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.4.6.

MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“

S ktorýmkoľvek zadným svietidlom.

| 6.4.7. | NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.4.7.

NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“

S inými svietidlami.

| 6.4.8. | MÔŽE BYŤ V „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.4.8.

MÔŽE BYŤ V „ZDRUŽENÉ“

S inými svietidlami.

| 6.4.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.4.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Môže sa rozsvecovať alebo zostať rozsvietené, len ak je zaradený spätný prevod a keď:

| | motor beží |
| --- | --- |

motor beží

| | alebo ak jedno zo zariadení ovládajúce spustenie alebo zastavenie motora je v takej polohe, že chod motora je možný. |
| --- | --- |

alebo ak jedno zo zariadení ovládajúce spustenie alebo zastavenie motora je v takej polohe, že chod motora je možný.

| 6.4.10. | KONTROLKA |
| --- | --- |

6.4.10.

KONTROLKA

Nepovinná.

SMEROVÉ SVIETIDLO (POZRI DIAGRAMY, PRÍLOHA 5).

| 6.5.1. | POČET |
| --- | --- |

6.5.1.

POČET

Počet zariadení musí byť taký, aby zariadenia mohli vyžarovať signály, ktoré zodpovedajú usporiadaniu uvedenému v bode 6.5.2.

| 6.5.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.5.2.

USPORIADANIE

| | „A“ Dve predné smerové svietidlá (kategória 1);
  dve zadné smerové svietidlá (kategória 2).
  Tieto svietidlá môžu byť samostatné, zoskupené alebo združené. |
| --- | --- |

„A“ Dve predné smerové svietidlá (kategória 1);

dve zadné smerové svietidlá (kategória 2).

Tieto svietidlá môžu byť samostatné, zoskupené alebo združené.

| | „B“ Dve predné smerové svietidlá (kategória 1);
  dve bočné dodatočné smerové svietidlá (kategória 5);
  dve zadné smerové svietidlá (kategória 2).
  Predné a dodatočné bočné svietidlá môžu byť samostatné, zoskupené alebo združené. |
| --- | --- |

„B“ Dve predné smerové svietidlá (kategória 1);

dve bočné dodatočné smerové svietidlá (kategória 5);

dve zadné smerové svietidlá (kategória 2).

Predné a dodatočné bočné svietidlá môžu byť samostatné, zoskupené alebo združené.

| | „C“ Dve predné smerové svietidlá (kategória 1),
  dve zadné smerové svietidlá (kategória 2),
  dve dodatočné bočné smerové svietidlá (kategória 5) v určitých prípadoch stanovených v bode 6.5.3.3. |
| --- | --- |

„C“ Dve predné smerové svietidlá (kategória 1),

dve zadné smerové svietidlá (kategória 2),

dve dodatočné bočné smerové svietidlá (kategória 5) v určitých prípadoch stanovených v bode 6.5.3.3.

| | „D“ Dve predné smerové svietidlá (kategória 1),
  dve zadné smerové svietidlá (kategória 2). |
| --- | --- |

„D“ Dve predné smerové svietidlá (kategória 1),

dve zadné smerové svietidlá (kategória 2).

Usporiadanie „A“ je povolené len pre traktory, ktorých celková dĺžka neprekračuje 4,6 m a v prípade, že vzdialenosť medzi vonkajším okrajmi svietiacich plôch nie je väčšia ako 1,60 m.

Usporiadania „B“, „C“ a „D“ sa vzťahujú na všetky traktory.

Počet, umiestnenie a vodorovná viditeľnosť smerových svietidiel musí byť taká, aby mohli signalizovať zmenu smeru aspoň podľa jedného z ďalej uvedených usporiadaní. Uhly viditeľnosti sú stanovené v diagramoch; zobrazené uhly sú minimálne a môžu byť prekročené; všetky uhly viditeľnosti sa merajú od stredu svietiacej plochy.

| 6.5.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.5.3.

UMIESTNENIE

| 6.5.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.5.3.1.

NA ŠÍRKU

S výnimkou smerových svietidiel kategórie 1 v usporiadaní „C“ nemôže byť okraj svietiacej plochy, ktorý je najvzdialenejší od strednej pozdĺžnej roviny traktora, ďalej ako 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja traktora. Vnútorné okraje obidvoch svietiacich plôch páru svietidiel musia byť od seba vzdialené najmenej 500 mm. Svietiace plochy predných smerových svietidiel by nemali byť ku svietiacim plochám stretávacích svietidiel a prípadných predných hmlových svietidiel bližšie ako 40 mm.

Menšia vzdialenosť je povolená v prípade, že svietivosť smerových svietidiel je v ich referenčnej osi najmenej 400 cd.

| 6.5.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.5.3.2.

NA VÝŠKU

Nad zemou:

| | najmenej 500 mm pre smerové svietidlá kategórie 5, |
| --- | --- |

najmenej 500 mm pre smerové svietidlá kategórie 5,

| | najmenej 400 mm pre smerové svietidlá kategórie 1 a 2, |
| --- | --- |

najmenej 400 mm pre smerové svietidlá kategórie 1 a 2,

| | obvykle nie viac ako 1 900 mm pre všetky kategórie. |
| --- | --- |

obvykle nie viac ako 1 900 mm pre všetky kategórie.

Pokiaľ konštrukcia traktora neumožňuje dodržať túto maximálnu hodnotu, môže byť najvyšší bod svietiacej plochy vo výške 2 300 mm, pokiaľ ide o smerové svietidlá kategórie 5, svietidlá kategórie 1 a 2 pri usporiadaní „A“ a svietidlá kategórie 1 pri usporiadaní „B“; pre smerové svietidlá kategórie 1 a 2 ostatných usporiadaní môže byť najvyšší bod vo výške 2 100 mm.

| 6.5.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.5.3.3.

NA DĹŽKU

Vzdialenosť medzi referenčným stredom svietiacej plochy smerového svietidla kategórie 1 (usporiadanie „B“) a priečnou rovinou, ktorá vyznačuje predný okraj celkovej dĺžky traktora, nesmie presiahnuť 1 800 mm. Ak konštrukcia traktora neumožňuje splniť podmienku minimálnych uhlov viditeľnosti, môže byť táto vzdialenosť zväčšená na 2 600 mm.

Pri usporiadaní „C“ sa smerové svietidlá kategórie 5 vyžadujú tam, kde pozdĺžna vzdialenosť medzi referenčnými stredmi smerových svietidiel kategórií 1 a 2 presahuje 6 m.

| 6.5.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.5.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

| | Horizontálne uhly: Pozri diagramy usporiadania.
  Pri usporiadaní „B“ a „C“ by nemala byť prekročená hodnota 5° mŕtveho uhla viditeľnosti dodatočného bočného smerového svietidla smerom dozadu. Táto hodnota sa však môže zvýšiť na 10° tam, kde nie je možné splniť limit 5°.
  Pri usporiadaní „D“ môže byť hodnota 10° pre uhol viditeľnosti predného smerového svietidla dovnútra znížená na 3° pri traktoroch, ktorých celková šírka nepresahuje 1 400 mm. |
| --- | --- |

Horizontálne uhly: Pozri diagramy usporiadania.

Pri usporiadaní „B“ a „C“ by nemala byť prekročená hodnota 5° mŕtveho uhla viditeľnosti dodatočného bočného smerového svietidla smerom dozadu. Táto hodnota sa však môže zvýšiť na 10° tam, kde nie je možné splniť limit 5°.

Pri usporiadaní „D“ môže byť hodnota 10° pre uhol viditeľnosti predného smerového svietidla dovnútra znížená na 3° pri traktoroch, ktorých celková šírka nepresahuje 1 400 mm.

| | Vertikálne uhly: 15° nad a pod horizontálou.
  Vertikálny uhol pod horizontálou možno v prípade dodatočných bočných smerových svietidiel pri usporiadaní „B“ a „C“ zmenšiť na 10°, ak je ich výška menšia ako 1 900 mm. To isté platí v prípade smerových svietidiel kategórie 1 usporiadaní „B“ a „D“. |
| --- | --- |

Vertikálne uhly: 15° nad a pod horizontálou.

Vertikálny uhol pod horizontálou možno v prípade dodatočných bočných smerových svietidiel pri usporiadaní „B“ a „C“ zmenšiť na 10°, ak je ich výška menšia ako 1 900 mm. To isté platí v prípade smerových svietidiel kategórie 1 usporiadaní „B“ a „D“.

| 6.5.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.5.5.

ORIENTÁCIA

Ak výrobca stanovil pre montáž osobitné špecifikácie, musia byť dodržané.

| 6.5.6. | MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.5.6.

MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“

S jednou alebo viacerými svietidlami, ktoré nemôžu byť zakrývateľné.

| 6.5.7. | NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.5.7.

NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“

S ostatnými svietidlami, okrem prípadov, ktoré sú v súlade s usporiadaniami uvedenými v bode 6.5.2.

| 6.5.8. | MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“ |
| --- | --- |

6.5.8.

MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“

Iba s parkovacím svietidlom, ale iba v prípade smerových svietidiel kategórie 5.

| 6.5.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.5.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Zapínanie smerových svietidiel musí byť nezávislé od zapínania ostatných svietidiel. Všetky smerové svietidlá na tej istej strane vozidla sa musia zapínať a vypínať tým istým ovládačom a musia blikať naraz.

| 6.5.10. | PREVÁDZKOVÁ KONTROLKA |
| --- | --- |

6.5.10.

PREVÁDZKOVÁ KONTROLKA

Povinná pre všetky smerové svietidlá, ktoré vodič priamo nevidí. Signalizácia môže byť optická alebo akustická alebo obidvoch typov.

Ak je optická, musí byť blikajúca, ktorá v prípade poruchy ktoréhokoľvek zo smerových svietidiel s výnimkou dodatočných bočných smerových svietidiel, buď zhasne, alebo zostane rozsvietená bez blikania, alebo výrazne zmení frekvenciu blikania. Ak je zariadenie iba zvukové, musí byť jasne počuteľné a v prípade akejkoľvek poruchy musí vykazovať označenú zmenu frekvencie.

Ak je traktor vybavený tak, aby mohol ťahať prípojné vozidlo, musí byť vybavený špeciálnou optickou prevádzkovou kontrolkou smerových svietidiel na prípojnom vozidle, pokiaľ kontrolka ťažného vozidla neumožňuje zistiť poruchu ktoréhokoľvek smerového svietidla na takto vytvorenej súprave s traktorom.

| 6.5.11. | ĎALŠIE POŽIADAVKY |
| --- | --- |

6.5.11.

ĎALŠIE POŽIADAVKY

Svietidlá musia blikať s frekvenciou 90 ± 30-krát za minútu. Po uvedení spínača svetelného signálu do činnosti musí najmenej do jednej sekundy nasledovať rozsvietenie svetla a najmenej do jednej a pol sekundy prvé zhasnutie svetla.

Ak je traktor určený na ťahanie prípojného vozidla, musia sa ovládacím zariadením smerových svietidiel traktora dať uviesť do činnosti aj smerové svietidlá prípojného vozidla.

V prípade poruchy niektorého zo smerových svietidiel s výnimkou skratu, musia ostatné smerové svietidlá ďalej blikať, pričom za týchto podmienok môže byť frekvencia odlišná od predpísanej frekvencie.

SVETELNÝ VÝSTRAŽNÝ SIGNÁL

| 6.6.1. | POČET |
| --- | --- |

6.6.1.

POČET

Ako je uvedené v zodpovedajúcich nadpisoch bodu 6.5

| 6.6.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.6.2.

USPORIADANIE

| 6.6.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.6.3.

UMIESTNENIE

| 6.6.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.6.3.1.

NA ŠÍRKU

| 6.6.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.6.3.2.

NA VÝŠKU

| 6.6.3.3 | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.6.3.3

NA DĹŽKU

| 6.6.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.6.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

| 6.6.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.6.5.

ORIENTÁCIA

| 6.6.6. | MÔŽE/NEMÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÝ“ |
| --- | --- |

6.6.6.

MÔŽE/NEMÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÝ“

| 6.6.7. | MÔŽE/NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÝ“ |
| --- | --- |

6.6.7.

MÔŽE/NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÝ“

| 6.6.8. | MÔŽE/NEMÔŽE BYŤ „ZLÚČENÝ“ |
| --- | --- |

6.6.8.

MÔŽE/NEMÔŽE BYŤ „ZLÚČENÝ“

| 6.6.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.6.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Varovný svetelný signál sa musí ovládať prostredníctvom samostatného ovládača, ktorý umožní zapnutie všetkých smerových svietidiel naraz.

| 6.6.10. | KONTROLKA ZAPOJENIA OBVODU |
| --- | --- |

6.6.10.

KONTROLKA ZAPOJENIA OBVODU

Blikajúce výstražné svetlo, ktoré môže fungovať spoločne a s kontrolkou resp. kontrolkami uvedenými v bode 6.5.10.

| 6.6.11. | ĎALŠIE POŽIADAVKY |
| --- | --- |

6.6.11.

ĎALŠIE POŽIADAVKY

Ako je uvedené v bode 6.5.11. Ak je traktor určený na ťahanie prípojného vozidla, musí ovládač výstražného svetelného signálu uviesť do činnosti aj smerové svietidlá prípojného vozidla. Svetelný výstražný signál musí byť schopný fungovať aj v prípade, keď je zariadenie na naštartovanie alebo zastavenie motora v polohe, ktorá naštartovanie motora neumožňuje.

BRZDOVÉ SVIETIDLO

| 6.7.1. | POČET |
| --- | --- |

6.7.1.

POČET

Dve.

| 6.7.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.7.2.

USPORIADANIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.7.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.7.3.

UMIESTNENIE

| 6.7.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.7.3.1.

NA ŠÍRKU

Najmenej 500 mm od seba. Táto vzdialenosť sa môže zmenšiť na 400 mm, ak je celková šírka traktora menšia ako 1 400 mm.

| 6.7.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.7.3.2.

NA VÝŠKU

Nad zemou: najmenej 400 mm, nie viac ako 1 900 mm alebo nie viac ako 2 100 mm, ak konštrukcia vozidla neumožňuje dodržať hodnotu výšku 1 900 mm.

| 6.7.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.7.3.3.

NA DĹŽKU

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.7.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.7.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

Horizontálny uhol: 45° von i dovnútra.

Vertikálny uhol: 15° nad a pod horizontálou.

Vertikálny uhol pod horizontálou môže byť zmenšený až na 10°, v prípade, že je svietidlo umiestnené menej ako 1 500 mm nad zemou, a až 5° v prípade, keď sú svietidlá umiestnené nižšie ako 750 mm nad zemou.

| 6.7.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.7.5.

ORIENTÁCIA

Smerom k zadnej časti vozidla.

| 6.7.6. | MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.7.6.

MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“

S jednou alebo viacerými zadnými svietidlami.

| 6.7.7. | NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.7.7.

NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“

S iným svietidlom.

| 6.7.8. | MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“ |
| --- | --- |

6.7.8.

MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“

So zadným obrysovým (bočným) svietidlom alebo parkovacím svietidlom.

| 6.7.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.7.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Musí sa rozsvietiť pri stlačení prevádzkovej brzdy.

| 6.7.10. | KONTROLKA ČINNOSTI |
| --- | --- |

6.7.10.

KONTROLKA ČINNOSTI

Nepovinná. Ak je namontovaná, nesmie to byť blikajúce výstražné svietidlo, ktoré sa rozsvieti v prípade poruchy brzdových svietidiel.

| 6.7.11. | ĎALŠIE POŽIADAVKY |
| --- | --- |

6.7.11.

ĎALŠIE POŽIADAVKY

Svietivosť brzdových svietidiel musí byť výrazne vyššia ako svietivosť zadných obrysových (bočných) svietidiel.

PREDNÉ OBRYSOVÉ (BOČNÉ) SVIETIDLO

| 6.8.1. | POČET |
| --- | --- |

6.8.1.

POČET

Dve alebo štyri(pozri bod 6.8.3.2).

| 6.8.2 | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.8.2

USPORIADANIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.8.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.8.3.

UMIESTNENIE

| 6.8.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.8.3.1.

NA ŠÍRKU

Tento bod svietiacej plochy, ktorý je najďalej od strednej pozdĺžnej roviny traktora, nesmie byť vzdialený viac ako 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja vozidla.

Vzdialenosť medzi vnútornými okrajmi obidvoch príslušných svietiacich plôch nesmie byť menšia ako 500 mm.

| 6.8.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.8.3.2.

NA VÝŠKU

Najmenej 400 mm a najviac 1 900 mm nad zemou alebo najvyššie 2 100 mm, ak tvar karosérie nedovoľuje, aby bola dodržaná výška 1 900 mm.

Pri traktoroch vybavených vpredu na montáž prenosných zariadení, ktoré by mohli zakrývať povinné predné obrysové (bočné) svietidlá, môžu byť montované dve ďalšie predné obrysové (bočné) svietidlá vo výške, ktorá neprekročí 3 000 mm.

| 6.8.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.8.3.3.

NA DĹŽKU

Žiadne požiadavky za predpokladu, že svietidlá sú nasmerované dopredu a že sa dodržia uhly geometrickej viditeľnosti, špecifikované v bode 6.8.4.

| 6.8.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.8.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

| | Horizontálny uhol
  Pre dve predné obrysové (bočné) svietidlá: 10° smerom dovnútra a 80° smerom von. Uhol 10° dovnútra však môže byť zmenšený na 5°, pokiaľ karoséria neumožňuje dodržať hodnotu 10°. V prípade traktorov s celkovou šírkou neprevyšujúcou 1 400 mm možno tento uhol zmenšiť na 3°, ak tvar karosérie neumožňuje dodržať hodnotu 10°. |
| --- | --- |

Horizontálny uhol

Pre dve predné obrysové (bočné) svietidlá: 10° smerom dovnútra a 80° smerom von. Uhol 10° dovnútra však môže byť zmenšený na 5°, pokiaľ karoséria neumožňuje dodržať hodnotu 10°. V prípade traktorov s celkovou šírkou neprevyšujúcou 1 400 mm možno tento uhol zmenšiť na 3°, ak tvar karosérie neumožňuje dodržať hodnotu 10°.

| | Vertikálny uhol
  15° nad a pod horizontálou. Vertikálny uhol pod horizontálou môže byť zmenšený na 10°, ak je výška svietidla nad zemou menšia ako 1 900 mm, a na 5°, ak je táto výška menšia ako 750 mm. |
| --- | --- |

Vertikálny uhol

15° nad a pod horizontálou. Vertikálny uhol pod horizontálou môže byť zmenšený na 10°, ak je výška svietidla nad zemou menšia ako 1 900 mm, a na 5°, ak je táto výška menšia ako 750 mm.

| 6.8.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.8.5.

ORIENTÁCIA

Smerom dopredu.

| 6.8.6. | MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.8.6.

MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“

S ktorýmkoľvek iným predným svietidlom.

| 6.8.7. | NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.8.7.

NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“

S inými svietidlami.

| 6.8.8. | MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“ |
| --- | --- |

6.8.8.

MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“

S ktorýmkoľvek iným predným svietidlom.

| 6.8.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.8.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.8.10. | KONTROLKA |
| --- | --- |

6.8.10.

KONTROLKA

Povinná. Kontrolka nesmie byť blikajúca. Nevyžaduje sa, pokiaľ sa dá osvetlenie prístrojovej dosky zapínať len súčasne s prednými obrysovými (bočnými) svietidlami.

ZADNÉ OBRYSOVÉ (BOČNÉ) SVIETIDLO

| 6.9.1. | POČET |
| --- | --- |

6.9.1.

POČET

Dve.

| 6.9.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.9.2.

USPORIADANIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.9.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.9.3.

UMIESTNENIE

| 6.9.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.9.3.1.

NA ŠÍRKU

Ten bod svietiacej plochy, ktorý je najďalej od strednej pozdĺžnej roviny traktora, nesmie byť vzdialený viac ako 400 mm od najvzdialenejšieho vonkajšieho obrysu vozidla.

Vzdialenosť medzi vnútornými okrajmi obidvoch príslušných svietiacich plôch nesmie byť menšia ako 500 mm. Táto vzdialenosť môže byť zmenšená na 400 mm, pokiaľ je celková šírka traktora menšia ako 1 400 mm.

| 6.9.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.9.3.2.

NA VÝŠKU

Najmenej 400 mm a najviac 1 900 mm nad zemou (vo výnimočných prípadoch najviac 2 100 mm, ak nie je možné dodržať výšku 1 900 mm).

| 6.9.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.9.3.3.

NA DĹŽKU

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.9.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.9.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

| | Horizontálny uhol
  Pre dve zadné obrysové (bočné) svietidlá: | buď 45° smerom dovnútra a 80° smerom von, |
| --- | --- | --- |

Horizontálny uhol

Pre dve zadné obrysové (bočné) svietidlá:

buď 45° smerom dovnútra a 80° smerom von,

| | alebo 80° smerom dovnútra a 45° smerom von. |
| --- | --- |

alebo 80° smerom dovnútra a 45° smerom von.

| | Vertikálny uhol
  15° nad a pod horizontálou. Uhol pod horizontálou môže byť zmenšený na 10°, ak je výška svietidla nad zemou menšia ako 1 500 mm, a na 5°, ak je táto výška menšia ako 750 mm. |
| --- | --- |

Vertikálny uhol

15° nad a pod horizontálou. Uhol pod horizontálou môže byť zmenšený na 10°, ak je výška svietidla nad zemou menšia ako 1 500 mm, a na 5°, ak je táto výška menšia ako 750 mm.

| 6.9.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.9.5.

ORIENTÁCIA

Smerom dozadu.

| 6.9.6. | MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.9.6.

MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“

S ktorýmkoľvek iným zadným svietidlom.

| 6.9.7. | MÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.9.7.

MÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“

S osvetlením zadnej registračnej tabuľky.

| 6.9.8. | MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“ |
| --- | --- |

6.9.8.

MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“

S brzdovými svietidlami, zadným hmlovým svietidlom alebo parkovacím svietidlom.

| 6.9.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.9.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.9.10. | KONTROLKA ZAPOJENIA OBVODU |
| --- | --- |

6.9.10.

KONTROLKA ZAPOJENIA OBVODU

Musí byť združená s kontrolkou predných obrysových (bočných) svietidiel. Kontrolka nesmie byť blikajúca. Nevyžaduje sa, pokiaľ sa dá osvetlenie prístrojovej dosky zapínať len súčasne s predným obrysovým (bočným) svietidlom.

ZADNÉ HMLOVÉ SVIETIDLO

| 6.10.1. | POČET |
| --- | --- |

6.10.1.

POČET

Jedno alebo dve.

| 6.10.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.10.2.

USPORIADANIE

Musí spĺňať podmienky geometrickej viditeľnosti.

| 6.10.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.10.3.

UMIESTNENIE

| 6.10.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.10.3.1.

NA ŠÍRKU

Ak je len jedno zadné hmlové svietidlo, musí byť umiestnené na strednej pozdĺžnej rovine traktora alebo na strane strednej pozdĺžnej roviny opačnej k smeru premávky v štáte registrácie vozidla. Vzdialenosť medzi zadným hmlovým svietidlom a brzdovým svietidlom musí byť vo všetkých prípadoch väčšia ako 100 mm.

| 6.10.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.10.3.2.

NA VÝŠKU

Najmenej 250 mm a najviac 1 900 mm nad zemou,alebo najviac 2 100 mm, ak tvar karosérie neumožňuje dodržať výšku 1 900 mm.

| 6.10.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.10.3.3.

NA DĹŽKU

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.10.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.10.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

Horizontálny uhol: 25° smerom dovnútra a smerom von.

Vertikálny uhol: 5° nad a pod horizontálou.

| 6.10.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.10.5.

ORIENTÁCIA

Smerom dozadu.

| 6.10.6. | MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.10.6.

MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“

S ktorýmkoľvek iným zadným svietidlom.

| 6.10.7. | NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.10.7.

NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“

S inými svietidlami.

| 6.10.8. | MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“ |
| --- | --- |

6.10.8.

MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“

So zadnými obrysovými (bočnými) svietidlami alebo parkovacím svietidlom.

| 6.10.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.10.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Musí byť také, že zadné hmlové svietidlo môže svietiť len vtedy, keď sú zapnuté stretávacie svietidlá alebo diaľkové svietidlá a predné hmlové svietidlá, prípadne ich kombinácie. Ak je zadné hmlové svietidlo zapnuté, nesmie ovládač diaľkových alebo stretávacích svietidiel zadné hmlové svietidlo vypnúť.

Pokiaľ predné hmlové svietidlá existujú, musí sa dať zadné hmlové svietidlo vypnúť nezávisle od predných hmlových svietidiel.

| 6.10.10. | KONTROLKA ZAPOJENIA OBVODU |
| --- | --- |

6.10.10.

KONTROLKA ZAPOJENIA OBVODU

Povinná. Nezávislé signálne svetlo stálej svietivosti.

PARKOVACIE SVIETIDLO

| 6.11.1. | POČET |
| --- | --- |

6.11.1.

POČET

Podľa spôsobu usporiadania.

| 6.11.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.11.2.

USPORIADANIE

Buď dve predné svietidlá a dve zadné svietidlá alebo po jednom na každej strane.

| 6.11.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.11.3.

UMIESTNENIE

| 6.11.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.11.3.1.

NA ŠÍRKU

Ten bod svietiacej plochy, ktorý je najďalej od strednej pozdĺžnej roviny traktora, nesmie byť vzdialený od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja traktora viac ako 400 mm. Okrem toho v prípade páru svietidiel, musia byť svietidlá umiestnené symetricky k strednej pozdĺžnej rovine traktora.

| 6.11.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.11.3.2.

NA VÝŠKU

Najmenej 400 mm a najviac 1 900 mm nad zemou (najviac 2 100 mm, ak tvar karosérie neumožňuje dodržať výšku 1 900 mm).

| 6.11.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.11.3.3.

NA DĹŽKU

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.11.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.11.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

Horizontálny uhol: 45° smerom von, dopredu a dozadu.

Vertikálny uhol: 15° nad a pod horizontálou.

Vertikálny uhol pod horizontálou sa však môže zmenšiť na 10°, ak je výška svietidla nad zemou menšia ako 1 900 mm, a na 5°, ak je táto výška menšia ako 750 mm.

| 6.11.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.11.5.

ORIENTÁCIA

Taká, aby svietidlá spĺňali požiadavky na viditeľnosť smerom dopredu a zozadu.

| 6.11.6. | MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.11.6.

MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“

S ktorýmkoľvek iným svietidlom.

| 6.11.7. | NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.11.7.

NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“

S inými svietidlami.

| 6.11.8. | MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“ |
| --- | --- |

6.11.8.

MÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“

Vpredu s prednými obrysovými (bočnými) svietidlami, stretávacími, diaľkovými a s prednými hmlovými svietidlami,

vzadu so zadnými obrysovými (bočnými) svietidlami, brzdovými svietidlami a zadnými hmlovými svietidlami.

So smerovými svietidlami kategórie 5.

| 6.11.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.11.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Zapojenie musí umožniť, aby sa parkovacie svietidlo resp. svietidlá na tej istej strane traktora rozsvecovali nezávisle od ktorýchkoľvek iných svietidiel.

| 6.11.10. | KONTROLKA |
| --- | --- |

6.11.10.

KONTROLKA

Nepovinná. Ak je, nesmie sa dať zameniť s kontrolkou obrysových (bočných) svietidiel.

| 6.11.11. | ĎALŠIE POŽIADAVKY |
| --- | --- |

6.11.11.

ĎALŠIE POŽIADAVKY

Funkcia tohto svietidla môže byť zabezpečená aj súčasným zapnutím predných a zadných obrysových (bočných) svietidiel na jednej strane traktora.

DOPLNKOVÉ OBRYSOVÉ SVIETIDLO

| 6.12.1. | POČET |
| --- | --- |

6.12.1.

POČET

Dve viditeľné spredu a dve viditeľné zozadu.

| 6.12.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.12.2.

USPORIADANIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.12.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.12.3.

UMIESTNENIE

| 6.12.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.12.3.1.

NA ŠÍRKU

Čo najbližšie k najvzdialenejšiemu vonkajšiemu okraju traktora.

| 6.12.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.12.3.2.

NA VÝŠKU

V najvyššej výške zlučiteľnej s požadovaným umiestnením na šírku a na symetriu svietidiel.

| 6.12.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.12.3.3.

NA DĹŽKU

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.12.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.12.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

Horizontálny uhol: 80° smerom von.

Vertikálny uhol: 5° nad a 20° pod horizontálou.

| 6.12.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.12.5.

ORIENTÁCIA

Taká, aby svietidlá spĺňali požiadavky na viditeľnosť smerom dopredu a zozadu.

| 6.12.6. | NEMÔŽE BYŤ V „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.12.6.

NEMÔŽE BYŤ V „ZOSKUPENÉ“

| 6.12.7. | NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.12.7.

NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“

S inými svietidlami.

| 6.12.8. | NEMÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“ |
| --- | --- |

6.12.8.

NEMÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“

| 6.12.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.12.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.12.10. | KONTROLKA |
| --- | --- |

6.12.10.

KONTROLKA

Povinná

| 6.12.11. | ĎALŠIE POŽIADAVKY |
| --- | --- |

6.12.11.

ĎALŠIE POŽIADAVKY

Za predpokladu, že sú splnené všetky ostatné požiadavky, môže byť svietidlo viditeľné spredu a svietidlo viditeľné zozadu, obidve na tej istej strane traktora, súčasťou jediného zariadenia. Umiestnenie doplnkového obrysového svietidla voči zodpovedajúcemu obrysovému (bočnému) svietidlu musí byť také, aby vzdialenosť medzi priemetmi vzájomne najbližších bodov svietiacich plôch obidvoch príslušných svietidiel na priečnu vertikálnu rovinu nebola menšia ako 200 mm.

PRACOVNÉ SVIETIDLO

| 6.13.1. | POČET |
| --- | --- |

6.13.1.

POČET

| 6.13.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.13.2.

USPORIADANIE

| 6.13.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.13.3.

UMIESTNENIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.13.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.13.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

| 6.13.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.13.5.

ORIENTÁCIA

| 6.13.6. | NEMÔŽE BYŤ V „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.13.6.

NEMÔŽE BYŤ V „ZOSKUPENÉ“

| 6.13.7. | NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.13.7.

NEMÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“

S iným svietidlom.

| 6.13.8. | NEMÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“ |
| --- | --- |

6.13.8.

NEMÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“

| 6.13.9. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.13.9.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Toto svietidlo môže byť v prevádzke nezávisle od všetkých ostatných svietidiel.

| 6.13.10. | KONTROLKA |
| --- | --- |

6.13.10.

KONTROLKA

Povinná.

ZADNÉ SPÄTNÉ ODRAZOVÉ SKLO, INÉ AKO TROJUHOLNÍKOVÉ

| 6.14.1. | POČET |
| --- | --- |

6.14.1.

POČET

Dve alebo štyri.

| 6.14.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.14.2.

USPORIADANIE

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.14.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.14.3.

UMIESTNENIE

| 6.14.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.14.3.1.

NA ŠÍRKU

S výnimkou bodu 6.14.4.1 nesmie byť bod svietiacej plochy, ktorý je najďalej od strednej pozdĺžnej roviny traktora, vzdialený od najvzdialenejšieho vonkajšieho okraja traktora o viac ako 400 mm. Vzdialenosť medzi vnútornými okrajmi odrazových skiel nesmie byť menšia ako 600 mm. Táto vzdialenosť sa môže zmenšiť na 400 mm, ak je celková šírka traktora menšia ako 1 300 mm.

| 6.14.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.14.3.2.

NA VÝŠKU

S výnimkou bodu 6.14.4.1 nesmie menej ako 400 mm a viac ako 900 mm nad zemou. Horný limit však môže byť zvýšený najviac na 1 200 mm, pokiaľ nie je možné dodržať výšku 900 mm bez použitia držiakov, ktoré by mohli byť ľahko zničené alebo zohnuté.

| 6.14.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.14.3.3.

NA DĹŽKU

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.14.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.14.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

| | Horizontálny uhol: 30° smerom dovnútra a smerom von. |
| --- | --- |

Horizontálny uhol: 30° smerom dovnútra a smerom von.

| | Vertikálny uhol: 15° nad a pod horizontálou.
  Ak je odrazové sklo nižšie ako 750 mm nad zemou, vertikálny uhol pod horizontálou sa môže zmenšiť až na 5°. |
| --- | --- |

Vertikálny uhol: 15° nad a pod horizontálou.

Ak je odrazové sklo nižšie ako 750 mm nad zemou, vertikálny uhol pod horizontálou sa môže zmenšiť až na 5°.

6.14.4.1.

Ak nie je možné dodržať uvedené požiadavky na umiestnenie, môžu byť namontované štyri odrazové sklá za predpokladu, že budú v súlade s týmito montážnymi špecifikáciami:

6.14.4.1.1.

Dve odrazové sklá musia byť v maximálnej výške 900 mm nad zemou. Tento horný limit však môže byť zvýšený najviac na 1 200 mm, pokiaľ nie je možné dodržať výšku 900 mm bez použitia držiakov, ktoré by mohli byť ľahko zničené alebo zohnuté.

Medzi vnútornými okrajmi odrazových skiel musí byť dodržaná vzdialenosť aspoň 300 mm a ich vertikálny uhol viditeľnosti nad horizontálou musí byť 15°.

6.14.4.1.2.

Ostatné dve odrazové sklá musia byť v maximálnej výške 2 100 mm nad zemou a vzťahujú sa na ne požiadavky bodu 6.14.3.1

| 6.14.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.14.5.

ORIENTÁCIA

Smerom dozadu.

| 6.14.6. | MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.14.6.

MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“

S ktorýmkoľvek iným svietidlom.

| 6.14.7. | OĎALŠIE POŽIADAVKY |
| --- | --- |

6.14.7.

OĎALŠIE POŽIADAVKY

Svietiaca plocha odrazového skla môže mať spoločné časti so svietiacou plochou akéhokoľvek iného zadného svietidla.

BOČNÉ ODRAZOVÉ SKLÁ, INÁ AKO TROJUHOLNÍKOVÉ

| 6.15.1. | POČET |
| --- | --- |

6.15.1.

POČET

Dve alebo štyri.

| 6.15.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.15.2.

USPORIADANIE

Jedna alebo dve na každej strane traktora, ak je celková dĺžka traktora 6 m. Dve na každej strane traktora, ak je celková dĺžka traktora > 6 m. Odrazová plocha musí byť namontovaná na vertikálnej rovine (s maximálnou odchýlkou 10°) rovnobežne s pozdĺžnou osou vozidla.

| 6.15.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.15.3.

UMIESTNENIE

| 6.15.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.15.3.1.

NA ŠÍRKU

Žiadne zvláštne požiadavky.

| 6.15.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.15.3.2.

NA VÝŠKU

Najmenej 400 mm a najviac 900 mm nad zemou. Horný limit však môže byť zvýšený najviac na 1 200 mm, pokiaľ nie je možné dodržať výšku 900 mm bez použitia držiakov, ktoré by mohli byť ľahko zničené alebo zohnuté.

| 6.15.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.15.3.3.

NA DĹŽKU

Jedno odrazové sklo nesmie byť viac ako 3 m od najprednejšieho bodu traktora a to isté odrazové sklo alebo druhé odrazové sklo nesmie byť viac ako 3 m od najzadnejšieho bodu traktora.

Vzdialenosť medzi dvoma susednými odrazovými sklami na tej istej strane traktora nesmie presahovať 6 m.

| 6.15.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.15.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

| | Horizontálny uhol: 20° smerom dopredu a dozadu. |
| --- | --- |

Horizontálny uhol: 20° smerom dopredu a dozadu.

| | Vertikálny uhol: 10° nad a pod horizontálou. |
| --- | --- |

Vertikálny uhol: 10° nad a pod horizontálou.

Ak je odrazové sklo nižšie ako 750 mm nad zemou, vertikálny uhol pod horizontálou sa môže zmenšiť až na 5°.

OSVETLENIE ZADNEJ REGISTRAČNEJ TABUĽKY

| 6.16.1. | POČET |
| --- | --- |

6.16.1.

POČET

Také, aby zariadenie bolo schopné osvetliť miesto pre registračnú tabuľku.

| 6.16.2. | USPORIADANIE |
| --- | --- |

6.16.2.

USPORIADANIE

| 6.16.3. | UMIESTNENIE |
| --- | --- |

6.16.3.

UMIESTNENIE

| 6.16.3.1. | NA ŠÍRKU |
| --- | --- |

6.16.3.1.

NA ŠÍRKU

| 6.16.3.2. | NA VÝŠKU |
| --- | --- |

6.16.3.2.

NA VÝŠKU

| 6.16.3.3. | NA DĹŽKU |
| --- | --- |

6.16.3.3.

NA DĹŽKU

| 6.16.4. | GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ |
| --- | --- |

6.16.4.

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ

| 6.16.5. | ORIENTÁCIA |
| --- | --- |

6.16.5.

ORIENTÁCIA

| 6.16.6. | MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“ |
| --- | --- |

6.16.6.

MÔŽE BYŤ „ZOSKUPENÉ“

S jedným alebo viacerými zadnými svietidlami.

| 6.16.7. | MÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“ |
| --- | --- |

6.16.7.

MÔŽE BYŤ „ZDRUŽENÉ“

So zadnými obrysovými (bočnými) svietidlami.

| 6.16.8. | NEMÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“ |
| --- | --- |

6.16.8.

NEMÔŽE BYŤ „ZLÚČENÉ“

S ktorýmkoľvek iným svietidlom.

| 6.16.9. | KONTROLKA |
| --- | --- |

6.16.9.

KONTROLKA

Nepovinná. Pokiaľ je, musí byť jej funkcia zabezpečená rovnakou kontrolkou požadovanou pre predné a zadné obrysové (bočné) svietidlá.

| 6.16.10. | ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE |
| --- | --- |

6.16.10.

ELEKTRICKÉ ZAPOJENIE

Zariadenie sa musí rozsvecovať len súčasne so zadnými obrysovými (bočnými) svietidlami.

7.   ZMENY A ROZŠÍRENIE SCHVÁLENIA TYPU VOZIDLA ALEBO MONTÁŽE JEHO ZARIADENÍ NA OSVETLENIE A SVETELNÚ SIGNALIZÁCIU

| 7.1. | Každá zmena typu vozidla alebo montáže jeho zariadenia na osvetlenie a svetelnú signalizáciu alebo akákoľvek zmena zoznamu, ktorý je uvedený v bode 3.2.2, sa oznamuje správnemu orgánu, ktorý schválenie typu tohto vozidla udelil. Orgán môže potom:






  7.1.1. | konštatovať, že vykonané zmeny nemajú výrazný nepriaznivý vplyv a že vozidlo v každom prípade ešte stále spĺňa požiadavky, alebo |
| --- | --- | --- |

7.1.

Každá zmena typu vozidla alebo montáže jeho zariadenia na osvetlenie a svetelnú signalizáciu alebo akákoľvek zmena zoznamu, ktorý je uvedený v bode 3.2.2, sa oznamuje správnemu orgánu, ktorý schválenie typu tohto vozidla udelil. Orgán môže potom:

7.1.1.

konštatovať, že vykonané zmeny nemajú výrazný nepriaznivý vplyv a že vozidlo v každom prípade ešte stále spĺňa požiadavky, alebo

| 7.1.2. | požadovať od technickej služby zodpovednej za vykonávanie schvaľovacích skúšok ďalší skúšobný protokol. |
| --- | --- |

7.1.2.

požadovať od technickej služby zodpovednej za vykonávanie schvaľovacích skúšok ďalší skúšobný protokol.

| 7.2. | Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia na základe špecifikovanej zmeny sa stranám tejto dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamuje spôsobom, ktorý je špecifikovaný v bode 4.3. |
| --- | --- |

7.2.

Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia na základe špecifikovanej zmeny sa stranám tejto dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamuje spôsobom, ktorý je špecifikovaný v bode 4.3.

| 7.3. | Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, priraďuje poradové číslo každému takémuto rozšíreniu a informuje o tom ostatné zmluvné strany dohody z roku 1958, uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

7.3.

Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, priraďuje poradové číslo každému takémuto rozšíreniu a informuje o tom ostatné zmluvné strany dohody z roku 1958, uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto predpisu.

8.   ZHODA VÝROBY

| 8.1. | Každé vozidlo vybavené schvaľovacou značkou podľa tohto predpisu, musí byť, pokiaľ ide o montáž zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu a ich vlastnosti, zhodné so schváleným typom vozidla. |
| --- | --- |

8.1.

Každé vozidlo vybavené schvaľovacou značkou podľa tohto predpisu, musí byť, pokiaľ ide o montáž zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu a ich vlastnosti, zhodné so schváleným typom vozidla.

| 8.2. | Na overenie zhody podľa bodu 8.1 sa musí na sériovo vyrobených vozidlách vybavených schvaľovacou značkou podľa požiadaviek tohto predpisu, uskutočniť dostatočný počet náhodných kontrol. |
| --- | --- |

8.2.

Na overenie zhody podľa bodu 8.1 sa musí na sériovo vyrobených vozidlách vybavených schvaľovacou značkou podľa požiadaviek tohto predpisu, uskutočniť dostatočný počet náhodných kontrol.

9.   SANKCIE V PRÍPADE NEZHODY VÝROBY

| 9.1. | Ak nie sú splnené požiadavky stanovené v bode 8.1 alebo ak vozidlo nevyhovie pri skúškach predpísaných v bode 8, schválenie udelené typu vozidla podľa tohto predpisu môže byť odňaté. |
| --- | --- |

9.1.

Ak nie sú splnené požiadavky stanovené v bode 8.1 alebo ak vozidlo nevyhovie pri skúškach predpísaných v bode 8, schválenie udelené typu vozidla podľa tohto predpisu môže byť odňaté.

| 9.2. | Ak zmluvná strana dohody uplatňujúca tento predpis odníme typové schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné zmluvné strany uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára, ktorého vzor je uvedený v prílohe 1 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

9.2.

Ak zmluvná strana dohody uplatňujúca tento predpis odníme typové schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné zmluvné strany uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára, ktorého vzor je uvedený v prílohe 1 k tomuto predpisu.

10.   DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ schválenia úplne zastaví výrobu typu vozidla schváleného v súlade s týmto predpisom, informuje o tom orgán, ktorý schválenie udelil. Po prijatí takéhoto oznámenia tento orgán informuje o tom ostatné zmluvné strany uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto predpisu.

11.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SCHVAĽOVACÍCH SKÚŠOK A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNYCH ORGÁNOV

Zmluvné strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamujú sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych orgánov, ktoré udeľujú schválenie a ktorým sa majú zasielať formuláre osvedčujúce schválenie, rozšírenie, zamietnutie alebo odňatie schválenia alebo oznámenia o definitívnom zastavení výroby vydané v iných krajinách.

---

(1)  Podľa definície v prílohe 7 k Súhrnnej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, naposledy zmenený zmenou č. 4 – Amend. 4).

(2)  1 pre Nemecko, 2 pre Francúzsko, 3 pre Taliansko, 4 pre Holandsko, 5 pre Švédsko, 6 pre Belgicko, 7 pre Maďarsko, 8 pre Českú republiku, 9 pre Španielsko, 10 pre Srbsko, 11 pre Spojené kráľovstvo, 12 pre Rakúsko, 13 pre Luxembursko, 14 pre Švajčiarsko, 15 (voľné), 16 pre Nórsko, 17 pre Fínsko, 18 pre Dánsko, 19 pre Rumunsko, 20 pre Poľsko, 21 pre Portugalsko, 22 pre Ruskú federáciu, 23 pre Grécko, 24 pre Írsko, 25 pre Chorvátsko, 26 pre Slovinsko, 27 pre Slovensko, 28 pre Bielorusko, 29 pre Estónsko, 30 (voľné), 31 pre Bosnu a Hercegovinu, 32 pre Lotyšsko, 33 (voľné), 34 pre Bulharsko, 35 (voľné), 36 pre Litvu, 37 pre Turecko, 38 (voľné), 39 pre Azerbajdžan, 40 pre Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, 41 (voľné), 42 pre Európske spoločenstvo (homologizácie udeľujú členské štáty, ktoré používajú svoje príslušné symboly EHK), 43 pre Japonsko, 44 (voľné), 45 pre Austráliu, 46 pre Ukrajinu, 47 pre Juhoafrickú republiku, 48 pre Nový Zéland, 49 pre Cyprus, 50 pre Maltu, 51 pre Kórejskú republiku, 52 pre Malajziu, 53 pre Thajsko, 54 a 55 (voľné) a 56 pre Čiernu Horu. Nasledujúce čísla sa priradia ďalším krajinám v chronologickom poradí, v ktorom ratifikovali alebo pristúpili k dohode o prijatí jednotných podmienok týkajúcich sa schválenia a vzájomného uznania schválení pre výbavu a súčasti motorových vozidiel, a takto priradené čísla oznámi generálny tajomník Organizácie Spojených národov zmluvným stranám dohody.

(3)  Meranie chromatických súradníc svetla vyžarovaného týmito svietidlami nie je súčasťou tohto predpisu.

---

PRÍLOHA 1

OZNÁMENIE

[Maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

---

PRÍLOHA 2

PRÍKLADY USPORIADANIA SCHVAĽOVACÍCH ZNAČIEK

VZOR A

(pozri bod 4.4 tohto predpisu)

Image

Zobrazená schvaľovacia značka pripevnená na poľnohospodárskom alebo lesnom traktore uvádza, že príslušný typ traktora bol z hľadiska montáže zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu schválený v Holandsku (E4) podľa predpisu č. 86. Schvaľovacie číslo udáva, že typové schválenie bolo udelené v súlade s požiadavkami predpisu č. 86 v jeho pôvodnom znení.

VZOR B

(pozri bod 4.5 tohto predpisu)

Image

Zobrazená schvaľovacia značka pripevnená na poľnohospodárskom alebo lesnom traktore uvádza, že príslušný typ traktora bol schválený v Holandsku (E4) podľa predpisu č. 86 a predpisu č. 33 (1). Schvaľovacie čísla udávajú, že v čase vydania príslušných schválení bol predpis č. 86 v pôvodnom znení a predpis č. 33 už v znení série zmien 02.

---

(1)  Druhé číslo uvedené len ako príklad.

---

PRÍLOHA 3

DEFINÍCIA POJMOV Z BODOV 2.6 – 2.10

Image

---

PRÍLOHA 4

VIDITEĽNOSŤ SVIETIDIEL

(pozri bod 5.10 tohto predpisu)

Obrázok 1

Viditeľnosť červeného svetla smerom dopredu

Image

Obrázok 2

Viditeľnosť bieleho svetla smerom dozadu

Image

---

PRÍLOHA 5

SMEROVÉ SVIETIDLÁ

GEOMETRICKÁ VIDITEĽNOSŤ (pozri bod 6.5.2)

Usporiadanie A

Image

Usporiadanie B

Image

Usporiadanie C

Image

Usporiadanie D

Image

---

| 30.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 257/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 257/231

---

Právny účinok podľa medzinárodného práva verejného majú iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuseTRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 106 – Jednotné ustanovenia o typovom schválení pneumatík pre poľnohospodárske vozidlá a ich prípojné vozidlá

Obsahuje celý platný text vrátane:

Doplnok 8 k pôvodnej verzii predpisu – dátum nadobudnutia účinnosti: 17. marec 2010

OBSAH

PREDPIS

| 1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definície |
| --- | --- |

2.

| 3. | Označenia |
| --- | --- |

3.

| 4. | Žiadosť o typové schválenie |
| --- | --- |

4.

| 5. | Typové schválenie |
| --- | --- |

5.

| 6. | Požiadavky |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zmena typu pneumatiky a rozšírenie typového schválenia |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zhoda výroby |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcie v prípade nezhody výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

10.

| 11. | Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie skúšok typového schvaľovania a názvy a adresy skúšobných laboratórií a správnych orgánov |
| --- | --- |

11.

PRÍLOHY

| Príloha 1 – | Oznámenie o typovom schválení alebo rozšírení prípadne zamietnutí či odňatí typového schválenia alebo o definitívnom zastavení výroby typu pneumatiky pre motorové vozidlá podľa predpisu č. 106 |
| --- | --- |

Príloha 1 –

| Príloha 2 – | Usporiadanie schvaľovacej značky |
| --- | --- |

Príloha 2 –

| Príloha 3 – | Usporiadanie označenia pneumatík |
| --- | --- |

Príloha 3 –

| Príloha 4 – | Zoznam indexov nosnosti (LI) a zodpovedajúca maximálna hmotnosť (kg) |
| --- | --- |

Príloha 4 –

| Príloha 5 – | Teoretický ráfik, vonkajší priemer a menovitá šírka priemeru pneumatík určitých označení rozmerov |
| --- | --- |

Príloha 5 –

| Príloha 6 – | Skúšobná metóda na meranie rozmerov pneumatiky |
| --- | --- |

Príloha 6 –

| Príloha 7 – | Zmena nosnosti s rýchlosťou |
| --- | --- |

Príloha 7 –

| Príloha 8 – | Skúšobný postup na hodnotenie odolnosti proti pretrhnutiu |
| --- | --- |

Príloha 8 –

| Príloha 9 – | Postup pri skúške nosnosť/rýchlosť |
| --- | --- |

Príloha 9 –

| Príloha 10 – | Kód klasifikácie pneumatiky |
| --- | --- |

Príloha 10 –

| Príloha 11 – | Príklad piktogramu, ktorý sa vyznačí na oboch bočniciach pneumatiky na označenie maximálneho hustenia, ktoré nesmie byť prekročené pri usadzovaní pätiek pri montáži pneumatiky |
| --- | --- |

Príloha 11 –

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

Tento predpis sa vzťahuje na nové pneumatiky, ktoré sú prednostne, nie však výhradne, konštruované pre poľnohospodárske a lesné vozidlá (motorové vozidlá kategórie T), poľnohospodárske stroje (motorové i ťahané) a na poľnohospodárske prípojné vozidlá, pričom pneumatiky sú identifikované symboly kategórie rýchlosti, ktoré zodpovedajú rýchlosti 65 km a nižšej (rýchlostný symbol „D“).

Nevzťahuje sa na typy pneumatík, konštruované prednostne pre iné účely, ako sú:

| a) | výrobná aplikácia (pneumatiky označené „Industrial“ alebo „IND“ alebo „R4“ alebo „F3“); |
| --- | --- |

a)

výrobná aplikácia (pneumatiky označené „Industrial“ alebo „IND“ alebo „R4“ alebo „F3“);

| b) | zemné stroje; |
| --- | --- |

b)

zemné stroje;

| c) | priemyselné nákladné automobily a žeriavy. |
| --- | --- |

c)

priemyselné nákladné automobily a žeriavy.

2.   DEFINÍCIE

Na účely tohto predpisu:

| 2.1. | „typ poľnohospodárskej pneumatiky“ znamená kategóriu pneumatík, ktoré sa vzájomne nelíšia z takých podstatných hľadísk, ako je:






  2.1.1. | výrobca; |
| --- | --- | --- |

2.1.

„typ poľnohospodárskej pneumatiky“ znamená kategóriu pneumatík, ktoré sa vzájomne nelíšia z takých podstatných hľadísk, ako je:

2.1.1.

výrobca;

| 2.1.2. | označenie rozmerov pneumatiky; |
| --- | --- |

2.1.2.

označenie rozmerov pneumatiky;

| 2.1.3. | kategórii použitia:






  a) | traktor – riadené koleso; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

kategórii použitia:

a)

traktor – riadené koleso;

| b) | traktor – hnacie koleso – štandardný behúň; |
| --- | --- |

b)

traktor – hnacie koleso – štandardný behúň;

| c) | traktor – hnacie koleso – špeciálny behúň; |
| --- | --- |

c)

traktor – hnacie koleso – špeciálny behúň;

| d) | poľnohospodárske stroje – hnacie; |
| --- | --- |

d)

poľnohospodárske stroje – hnacie;

| e) | poľnohospodárske stroje – ťahané; |
| --- | --- |

e)

poľnohospodárske stroje – ťahané;

| f) | poľnohospodárske stroje – zmiešaná aplikácia; |
| --- | --- |

f)

poľnohospodárske stroje – zmiešaná aplikácia;

| g) | lesnícke stroje – štandardný behúň; |
| --- | --- |

g)

lesnícke stroje – štandardný behúň;

| h) | lesnícke stroje – špeciálny behúň; |
| --- | --- |

h)

lesnícke stroje – špeciálny behúň;

| 2.1.4. | konštrukcia (diagonálna (bias-ply), zmiešaná (bias-belted), radiálna pneumatika); |
| --- | --- |

2.1.4.

konštrukcia (diagonálna (bias-ply), zmiešaná (bias-belted), radiálna pneumatika);

| 2.1.5. | symbol kategórie rýchlosti; |
| --- | --- |

2.1.5.

symbol kategórie rýchlosti;

| 2.1.6. | index nosnosti; |
| --- | --- |

2.1.6.

index nosnosti;

| 2.1.7. | priečny prierez pneumatiky. |
| --- | --- |

2.1.7.

priečny prierez pneumatiky.

| 2.2. | Odkazy na nasledujúce pojmy pozri vysvetľujúci obrázok v dodatku 1. |
| --- | --- |

2.2.

Odkazy na nasledujúce pojmy pozri vysvetľujúci obrázok v dodatku 1.

| 2.3. | „Konštrukcia“ pneumatiky znamená technické charakteristiky kostry pneumatiky. Rozlišujú sa najmä tieto konštrukcie:






  2.3.1. | „Diagonálna“ alebo „bias-ply“ opisuje konštrukciu pneumatiky, kde sú vrstvy kordu vedené až k pätkám pneumatiky a pod striedavými uhlami podstatne menšími ako je 90° voči osi behúňa. |
| --- | --- | --- |

2.3.

„Konštrukcia“ pneumatiky znamená technické charakteristiky kostry pneumatiky. Rozlišujú sa najmä tieto konštrukcie:

2.3.1.

„Diagonálna“ alebo „bias-ply“ opisuje konštrukciu pneumatiky, kde sú vrstvy kordu vedené až k pätkám pneumatiky a pod striedavými uhlami podstatne menšími ako je 90° voči osi behúňa.

| 2.3.2. | „Zmiešaná konštrukcia (Bias-belted)“ opisuje konštrukciu pneumatiky diagonálneho (bias-ply) typu, kedy je kostra obmedzená pásom, pozostávajúcim z dvoch alebo viacerých vrstiev z podstatne neroztiahnutého materiálu z kordu, kladeného v striedavých uhloch, podobných uhlom kostry. |
| --- | --- |

2.3.2.

„Zmiešaná konštrukcia (Bias-belted)“ opisuje konštrukciu pneumatiky diagonálneho (bias-ply) typu, kedy je kostra obmedzená pásom, pozostávajúcim z dvoch alebo viacerých vrstiev z podstatne neroztiahnutého materiálu z kordu, kladeného v striedavých uhloch, podobných uhlom kostry.

| 2.3.3. | „Radiálna“ opisuje konštrukciu pneumatiky, kde sú vrstvy kordu vedené až k pätkám pneumatiky a sú vedené v pevne pod uhlom 90° voči osi behúňa, pričom kostra je stabilizovaná v podstate neroztiahnuteľným obvodovým pásom. |
| --- | --- |

2.3.3.

„Radiálna“ opisuje konštrukciu pneumatiky, kde sú vrstvy kordu vedené až k pätkám pneumatiky a sú vedené v pevne pod uhlom 90° voči osi behúňa, pričom kostra je stabilizovaná v podstate neroztiahnuteľným obvodovým pásom.

| 2.4. | „Pätka“ znamená časť pneumatiky, ktorá má taký tvar a štruktúru, aby zapadala do ráfika a držala v ňom pneumatiku. |
| --- | --- |

2.4.

„Pätka“ znamená časť pneumatiky, ktorá má taký tvar a štruktúru, aby zapadala do ráfika a držala v ňom pneumatiku.

| 2.5. | „Kord“ znamená pásy tkaniny vrstiev kordu v pneumatike. |
| --- | --- |

2.5.

„Kord“ znamená pásy tkaniny vrstiev kordu v pneumatike.

| 2.6. | „Vrstva kordu“ znamená vrstvu pogumovaných súbežných kordov. |
| --- | --- |

2.6.

„Vrstva kordu“ znamená vrstvu pogumovaných súbežných kordov.

| 2.7. | „Kostra“ je časť pneumatiky, iná ako behúň a gumové bočnice, ktorá po nahustení nesie zaťaženie. |
| --- | --- |

2.7.

„Kostra“ je časť pneumatiky, iná ako behúň a gumové bočnice, ktorá po nahustení nesie zaťaženie.

| 2.8. | „Behúň“ znamená tú časť pneumatiky, ktorá prichádza do styku so zemou. |
| --- | --- |

2.8.

„Behúň“ znamená tú časť pneumatiky, ktorá prichádza do styku so zemou.

| 2.9. | „Bočnica“ znamená tú časť plášťa, s výnimkou behúňa, ktorá je viditeľná zo strany po montáži pneumatiky na ráfik. |
| --- | --- |

2.9.

„Bočnica“ znamená tú časť plášťa, s výnimkou behúňa, ktorá je viditeľná zo strany po montáži pneumatiky na ráfik.

| 2.10. | „Šírka prierezu (S)“ znamená priamu vzdialenosť medzi vonkajšími stranami nahustenej pneumatiky, s výnimkou označenia, ozdôb, ochranných pásov alebo rebier. |
| --- | --- |

2.10.

„Šírka prierezu (S)“ znamená priamu vzdialenosť medzi vonkajšími stranami nahustenej pneumatiky, s výnimkou označenia, ozdôb, ochranných pásov alebo rebier.

| 2.11. | „Celková šírka“ znamená priamu vzdialenosť medzi vonkajšími stranami nahustenej pneumatiky vrátane označenia, ozdôb, ochranných pásov alebo rebier. |
| --- | --- |

2.11.

„Celková šírka“ znamená priamu vzdialenosť medzi vonkajšími stranami nahustenej pneumatiky vrátane označenia, ozdôb, ochranných pásov alebo rebier.

| 2.12. | „Výška prierezu (h)“ znamená vzdialenosť, ktorá zodpovedá polovici rozdielu vonkajšieho priemeru pneumatiky a menovitého priemeru ráfika. |
| --- | --- |

2.12.

„Výška prierezu (h)“ znamená vzdialenosť, ktorá zodpovedá polovici rozdielu vonkajšieho priemeru pneumatiky a menovitého priemeru ráfika.

| 2.13. | „Menovité profilové číslo (Ra)“ znamená stonásobok čísla získaného delením hodnoty menovitej výšky prierezu v milimetroch hodnotou menovitej šírky prierezu v milimetroch. |
| --- | --- |

2.13.

„Menovité profilové číslo (Ra)“ znamená stonásobok čísla získaného delením hodnoty menovitej výšky prierezu v milimetroch hodnotou menovitej šírky prierezu v milimetroch.

| 2.14. | „Vonkajší priemer (D)“ znamená vonkajší priemer nahustenej novej pneumatiky. |
| --- | --- |

2.14.

„Vonkajší priemer (D)“ znamená vonkajší priemer nahustenej novej pneumatiky.

| 2.15. | „Označenie rozmeru pneumatiky“ znamená označenie, ktoré udáva:






  2.15.1. | menovitú šírku pneumatiky (S1). Táto hodnota sa vyjadrí v mm; |
| --- | --- | --- |

2.15.

„Označenie rozmeru pneumatiky“ znamená označenie, ktoré udáva:

2.15.1.

menovitú šírku pneumatiky (S1). Táto hodnota sa vyjadrí v mm;

| 2.15.2. | menovitú štíhlosť pneumatiky (Ra); |
| --- | --- |

2.15.2.

menovitú štíhlosť pneumatiky (Ra);

| 2.15.3. | označenie konštrukcie umiestnené pred označením menovitého priemeru ráfika, ktoré je:






  2.15.3.1. | na diagonálnych (bias-ply) pneumatikách symbol „-“ alebo písmeno „D“; |
| --- | --- | --- |

2.15.3.

označenie konštrukcie umiestnené pred označením menovitého priemeru ráfika, ktoré je:

2.15.3.1.

na diagonálnych (bias-ply) pneumatikách symbol „-“ alebo písmeno „D“;

| 2.15.3.2. | na radiálnych pneumatikách písmeno „R“; |
| --- | --- |

2.15.3.2.

na radiálnych pneumatikách písmeno „R“;

| 2.15.3.3. | na pneumatikách „bias-belted“ písmeno „B“; |
| --- | --- |

2.15.3.3.

na pneumatikách „bias-belted“ písmeno „B“;

| 2.15.4. | obvyklé číslo „d“, ktoré označuje menovitý priemer ráfika; |
| --- | --- |

2.15.4.

obvyklé číslo „d“, ktoré označuje menovitý priemer ráfika;

| 2.15.5. | za menovitým priemerom ráfika písmená „IMP“, ktoré označujú pneumatiky pre poľnohospodárske stroje; toto označenie nie je povinné; |
| --- | --- |

2.15.5.

za menovitým priemerom ráfika písmená „IMP“, ktoré označujú pneumatiky pre poľnohospodárske stroje; toto označenie nie je povinné;

| 2.15.6. | za menovitým priemerom ráfika písmená „FRONT“, ktoré označujú traktorové riadiace pneumatiky; toto označenie nie je povinné. |
| --- | --- |

2.15.6.

za menovitým priemerom ráfika písmená „FRONT“, ktoré označujú traktorové riadiace pneumatiky; toto označenie nie je povinné.

| 2.15.7. | V prípade pneumatík uvedených v prílohe 5 je však „označenie rozmeru pneumatiky“ to označenie, ktoré sa uvádza v prvom stĺpci týchto tabuliek. |
| --- | --- |

2.15.7.

V prípade pneumatík uvedených v prílohe 5 je však „označenie rozmeru pneumatiky“ to označenie, ktoré sa uvádza v prvom stĺpci týchto tabuliek.

| 2.15.8. | Písmená „IF“ pred šírkou menovitého prierezu označujú „pneumatiky so zvýšenou ohybnosťou (Improved Flexion Tyre)“.
  Písmená „VF“ pred šírkou menovitého prierezu označujú „pneumatiky s veľmi vysokou ohybnosťou (Very High Flexion Tyre)“. |
| --- | --- |

2.15.8.

Písmená „IF“ pred šírkou menovitého prierezu označujú „pneumatiky so zvýšenou ohybnosťou (Improved Flexion Tyre)“.

Písmená „VF“ pred šírkou menovitého prierezu označujú „pneumatiky s veľmi vysokou ohybnosťou (Very High Flexion Tyre)“.

| 2.16. | „Menovitý priemer ráfika (d)“ znamená dohodnuté číslo, ktoré označuje menovitý priemer ráfika. na ktorý má byť pneumatika montovaná a ktoré zodpovedá priemeru ráfika, vyjadrenému buď rozmerovým kódom (čísla do 100 – pozri tabuľku zodpovedajúceho rozmeru v mm) alebo v mm (čísla nad 100), nikdy sa však neuvádzajú obe označenia.






  Symbol „d“ vyjadrený kódom | Hodnota pre dosadenie do výpočtu body 6.2.1 a 6.4 (mm) |
| --- | --- | --- |
| 4 | 102 |
| 5 | 127 |
| 6 | 152 |
| 7 | 178 |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 15,3 | 389 |
| 16 | 406 |
| 16,1 | 409 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 483 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 24 | 610 |
| 26 | 660 |
| 28 | 711 |
| 30 | 762 |
| 32 | 813 |
| 34 | 864 |
| 36 | 914 |
| 38 | 965 |
| 40 | 1 016 |
| 42 | 1 067 |
| 44 | 1 118 |
| 46 | 1 168 |
| 48 | 1 219 |
| 50 | 1 270 |
| 52 | 1 321 |
| 54 | 1 372 |
| | |
| 14,5 | 368 |
| 15,5 | 394 |
| 16,5 | 419 |
| 17,5 | 445 |
| 19,5 | 495 |
| 20,5 | 521 |
| 22,5 | 572 |
| 24,5 | 622 |
| 26,5 | 673 |
| 30,5 | 775 |

2.16.

„Menovitý priemer ráfika (d)“ znamená dohodnuté číslo, ktoré označuje menovitý priemer ráfika. na ktorý má byť pneumatika montovaná a ktoré zodpovedá priemeru ráfika, vyjadrenému buď rozmerovým kódom (čísla do 100 – pozri tabuľku zodpovedajúceho rozmeru v mm) alebo v mm (čísla nad 100), nikdy sa však neuvádzajú obe označenia.

Symbol „d“ vyjadrený kódom

Hodnota pre dosadenie do výpočtu body 6.2.1 a 6.4 (mm)

4

102

5

127

6

152

7

178

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

15,3

389

16

406

16,1

409

17

432

18

457

19

483

20

508

21

533

22

559

24

610

26

660

28

711

30

762

32

813

34

864

36

914

38

965

40

1 016

42

1 067

44

1 118

46

1 168

48

1 219

50

1 270

52

1 321

54

1 372

14,5

368

15,5

394

16,5

419

17,5

445

19,5

495

20,5

521

22,5

572

24,5

622

26,5

673

30,5

775

| 2.17. | „Ráfik“ znamená oporu pre celok pozostávajúci z pneumatiky a duše alebo pre bezdušovú pneumatiku, na ktorej sa usadia pätky pneumatiky. |
| --- | --- |

2.17.

„Ráfik“ znamená oporu pre celok pozostávajúci z pneumatiky a duše alebo pre bezdušovú pneumatiku, na ktorej sa usadia pätky pneumatiky.

| 2.18. | „Teoretický ráfik“ znamená pomyselný ráfik, ktorého šírka by bola rovná X násobkom menovitej šírky pneumatiky; hodnotu „X“ stanoví výrobca pneumatiky, alebo referenčná šírka ráfiku je šírkou, ktorá je uvedená v prílohe 5 pri „označení rozmeru pneumatiky“. |
| --- | --- |

2.18.

„Teoretický ráfik“ znamená pomyselný ráfik, ktorého šírka by bola rovná X násobkom menovitej šírky pneumatiky; hodnotu „X“ stanoví výrobca pneumatiky, alebo referenčná šírka ráfiku je šírkou, ktorá je uvedená v prílohe 5 pri „označení rozmeru pneumatiky“.

| 2.19. | „Merací ráfik“ znamená ráfik, na ktorý sa pneumatika montuje na meranie jej rozmerov. |
| --- | --- |

2.19.

„Merací ráfik“ znamená ráfik, na ktorý sa pneumatika montuje na meranie jej rozmerov.

| 2.20. | „Traktorová pneumatika hnaného kolesa“ znamená pneumatiku, konštruovanú k montáži na hnané nápravy poľnohospodárskych traktorov (vozidlá kategórie T) vhodné na použitie pri vysokom krútiacom momente. Vzorka behúňa pneumatiky je tvorená výstupkami a spojkami.






  2.20.1. | „Pneumatika so zvýšenou ohybnosťou (Improved Flexion Tyre)“ alebo „pneumatika s veľmi vysokou ohybnosťou (Very High Flexion Tyre)“ znamená konštrukciu pneumatiky, ktorej kostra plášťa je oveľa odolnejšia ako kostra plášťa zodpovedajúcej štandardnej pneumatiky. |
| --- | --- | --- |

2.20.

„Traktorová pneumatika hnaného kolesa“ znamená pneumatiku, konštruovanú k montáži na hnané nápravy poľnohospodárskych traktorov (vozidlá kategórie T) vhodné na použitie pri vysokom krútiacom momente. Vzorka behúňa pneumatiky je tvorená výstupkami a spojkami.

2.20.1.

„Pneumatika so zvýšenou ohybnosťou (Improved Flexion Tyre)“ alebo „pneumatika s veľmi vysokou ohybnosťou (Very High Flexion Tyre)“ znamená konštrukciu pneumatiky, ktorej kostra plášťa je oveľa odolnejšia ako kostra plášťa zodpovedajúcej štandardnej pneumatiky.

| 2.21. | „Traktorová pneumatika riadeného kolesa“ znamená pneumatiku, konštruovanú k montáži na nehnané nápravy poľnohospodárskych a lesníckych traktorov (vozidlá kategórie T). Vzorka behúňa pneumatiky je tvorená obvodovými drážkami a rebrami. |
| --- | --- |

2.21.

„Traktorová pneumatika riadeného kolesa“ znamená pneumatiku, konštruovanú k montáži na nehnané nápravy poľnohospodárskych a lesníckych traktorov (vozidlá kategórie T). Vzorka behúňa pneumatiky je tvorená obvodovými drážkami a rebrami.

| 2.22. | „Pneumatika pre poľnohospodárske stroje“ znamená pneumatiku, konštruovanú prednostne pre poľnohospodárske stroje (vozidlá kategórie S) alebo pre poľnohospodárske prípojné vozidlá (vozidlá kategórie R); môže však byť použitá buď na predných riadených kolesách a na hnaných kolesách poľnohospodárskych a lesníckych traktorov (vozidlá kategórie T), nie je však vhodná na použitie pri vysokom krútiacom momente. |
| --- | --- |

2.22.

„Pneumatika pre poľnohospodárske stroje“ znamená pneumatiku, konštruovanú prednostne pre poľnohospodárske stroje (vozidlá kategórie S) alebo pre poľnohospodárske prípojné vozidlá (vozidlá kategórie R); môže však byť použitá buď na predných riadených kolesách a na hnaných kolesách poľnohospodárskych a lesníckych traktorov (vozidlá kategórie T), nie je však vhodná na použitie pri vysokom krútiacom momente.

| 2.23. | „Trakčná pneumatika“ znamená pneumatiku, konštruovanú prednostne k montáži hnanej nápravy náradia alebo poľnohospodárskych strojov s výnimkou použitia pri vysokom krútiacom momente. Vzorka behúňa pneumatiky je tvorená výstupkami a spojkami. Spôsob aplikácie je označený symbolom: |
| --- | --- |

2.23.

Image

| 2.24. | „Pneumatika pre prípojné vozidlá“ znamená pneumatiku konštruovanú pre vybavenie nehnaných (vlečených) náprav náradia, poľnohospodárskych strojov alebo prípojných vozidiel.
  Tento typ aplikácie je označený symbolom: |
| --- | --- |

2.24.

„Pneumatika pre prípojné vozidlá“ znamená pneumatiku konštruovanú pre vybavenie nehnaných (vlečených) náprav náradia, poľnohospodárskych strojov alebo prípojných vozidiel.

Tento typ aplikácie je označený symbolom: Image

| 2.25. | „Pneumatika zmiešaného použitia“ znamená pneumatiku, konštruovanú k montáži buď na hnanej alebo na nehnanej náprave náradia, poľnohospodárskych strojov alebo prípojných vozidiel. |
| --- | --- |

2.25.

„Pneumatika zmiešaného použitia“ znamená pneumatiku, konštruovanú k montáži buď na hnanej alebo na nehnanej náprave náradia, poľnohospodárskych strojov alebo prípojných vozidiel.

| 2.26. | „Prevádzkový opis“ znamená spojenie indexu nosnosti so symbolom rýchlostnej kategórie.






  2.26.1. | U pneumatík pre poľnohospodárske stroje sa prevádzkový opis dopĺňa zodpovedajúcim symbolom príslušnej aplikácie (hnaná alebo vlečená) podľa definície v bodoch 2.23 a 2.24. |
| --- | --- | --- |

2.26.

„Prevádzkový opis“ znamená spojenie indexu nosnosti so symbolom rýchlostnej kategórie.

2.26.1.

U pneumatík pre poľnohospodárske stroje sa prevádzkový opis dopĺňa zodpovedajúcim symbolom príslušnej aplikácie (hnaná alebo vlečená) podľa definície v bodoch 2.23 a 2.24.

| 2.27. | „Dopĺňajúci prevádzkový opis“ znamená doplnenie prevádzkového opisu, vyznačené v kružnici a určené na identifikáciu zvláštneho druhu prevádzky (smerná nosnosť a rýchlostná kategória), ku ktorému je typ pneumatiky možno použiť nad aplikovateľnú zmenu naloženia s rýchlosťou (pozri príloha 7). |
| --- | --- |

2.27.

„Dopĺňajúci prevádzkový opis“ znamená doplnenie prevádzkového opisu, vyznačené v kružnici a určené na identifikáciu zvláštneho druhu prevádzky (smerná nosnosť a rýchlostná kategória), ku ktorému je typ pneumatiky možno použiť nad aplikovateľnú zmenu naloženia s rýchlosťou (pozri príloha 7).

| 2.28. | „Index nosnosti“ znamená určité číslo, ktoré označuje naloženie, ktoré môže každá pneumatika niesť pri rýchlosti zodpovedajúcej príslušnej rýchlostnej kategórii a pri prevádzke podľa požiadaviek na príslušné použitie podľa výrobcu. Súpis týchto znakov a ich zodpovedajúcich hmotností je uvedený v prílohe 4. |
| --- | --- |

2.28.

„Index nosnosti“ znamená určité číslo, ktoré označuje naloženie, ktoré môže každá pneumatika niesť pri rýchlosti zodpovedajúcej príslušnej rýchlostnej kategórii a pri prevádzke podľa požiadaviek na príslušné použitie podľa výrobcu. Súpis týchto znakov a ich zodpovedajúcich hmotností je uvedený v prílohe 4.

| 2.29. | „Kategória rýchlosti“ znamená referenčnú rýchlosť vyjadrenú symbolom kategórie rýchlosti podľa tejto tabuľky.






  Symbol kategórie rýchlosti | Referenčná rýchlosť
  (km/h) |
| --- | --- | --- |
| A2 | 10 |
| A4 | 20 |
| A6 | 30 |
| A8 | 40 |
| B | 50 |
| D | 65 |

2.29.

„Kategória rýchlosti“ znamená referenčnú rýchlosť vyjadrenú symbolom kategórie rýchlosti podľa tejto tabuľky.

Symbol kategórie rýchlosti

Referenčná rýchlosť

(km/h)

A2

10

A4

20

A6

30

A8

40

B

50

D

65

| 2.30. | „Tabuľka: Zmeny nosnosti v závislosti od rýchlosti“ znamená tabuľky v prílohe 7, v ktorých sa ako funkcia kategórie použitia uvádzaj druh aplikácie, index nosnosti, menovitý symbol rýchlostnej kategórie a maximálne zmeny maximálne smernej nosnosti, ktoré pneumatika znesie pri použití pri rýchlostiach odlišných od rýchlosti, zodpovedajúcej symbolu rýchlostnej kategórie.






  2.30.1. | Tabuľku „Zmeny nosnosti v závislosti od rýchlosti“ nemožno aplikovať na „dopĺňajúci prevádzkový opis“. |
| --- | --- | --- |

2.30.

„Tabuľka: Zmeny nosnosti v závislosti od rýchlosti“ znamená tabuľky v prílohe 7, v ktorých sa ako funkcia kategórie použitia uvádzaj druh aplikácie, index nosnosti, menovitý symbol rýchlostnej kategórie a maximálne zmeny maximálne smernej nosnosti, ktoré pneumatika znesie pri použití pri rýchlostiach odlišných od rýchlosti, zodpovedajúcej symbolu rýchlostnej kategórie.

2.30.1.

Tabuľku „Zmeny nosnosti v závislosti od rýchlosti“ nemožno aplikovať na „dopĺňajúci prevádzkový opis“.

| 2.30.2. | Tabuľka „Zmeny nosnosti v závislosti od rýchlosti“ sa nevzťahuje na pneumatiky so „zvýšenou alebo veľmi vysokou ohybnosťou“. |
| --- | --- |

2.30.2.

Tabuľka „Zmeny nosnosti v závislosti od rýchlosti“ sa nevzťahuje na pneumatiky so „zvýšenou alebo veľmi vysokou ohybnosťou“.

| 2.31. | „Klasifikácia maximálneho naloženia“ znamená maximálnu hmotnosť, ktorú je pneumatika schopná uniesť.






  2.31.1. | Nesmie prekročiť percento hodnoty súvisiacej so zodpovedajúcim indexom nosnosti pneumatiky podľa údaju v tabuľke „Zmeny nosnosti v závislosti od rýchlosti“ (pozri vyššie uvedený bod 2.30), pokiaľ ide o príslušnú kategóriu použitia, symbol rýchlostnej kategórie pneumatiky a pre rýchlostnú spôsobilosť vozidla, na ktoré je pneumatika montovaná. |
| --- | --- | --- |

2.31.

„Klasifikácia maximálneho naloženia“ znamená maximálnu hmotnosť, ktorú je pneumatika schopná uniesť.

2.31.1.

Nesmie prekročiť percento hodnoty súvisiacej so zodpovedajúcim indexom nosnosti pneumatiky podľa údaju v tabuľke „Zmeny nosnosti v závislosti od rýchlosti“ (pozri vyššie uvedený bod 2.30), pokiaľ ide o príslušnú kategóriu použitia, symbol rýchlostnej kategórie pneumatiky a pre rýchlostnú spôsobilosť vozidla, na ktoré je pneumatika montovaná.

| 2.32. | „Drážka behúňa“ znamená priestor medzi priľahlými rebrami alebo blokmi vzorky behúňa. |
| --- | --- |

2.32.

„Drážka behúňa“ znamená priestor medzi priľahlými rebrami alebo blokmi vzorky behúňa.

| 2.33. | „Výstup (alebo blok) behúňa“ znamená pevný element, vyčnievajúci zo základne vzorky behúňa. |
| --- | --- |

2.33.

„Výstup (alebo blok) behúňa“ znamená pevný element, vyčnievajúci zo základne vzorky behúňa.

| 2.34. | „Zvláštny behúň“ znamená vzorku behúňa a konštrukciu pneumatiky prednostne konštruovanej na ten účel, aby sa na zablatených plochách zabezpečilo lepšie priľnutie, než dáva pneumatika štandardnej vzorky. Vzorka behúňa pneumatiky je všeobecne tvorená výstupkami alebo blokmi, ktoré sú hlbšie, ako výstupky alebo bloky štandardnej pneumatiky. |
| --- | --- |

2.34.

„Zvláštny behúň“ znamená vzorku behúňa a konštrukciu pneumatiky prednostne konštruovanej na ten účel, aby sa na zablatených plochách zabezpečilo lepšie priľnutie, než dáva pneumatika štandardnej vzorky. Vzorka behúňa pneumatiky je všeobecne tvorená výstupkami alebo blokmi, ktoré sú hlbšie, ako výstupky alebo bloky štandardnej pneumatiky.

| 2.35. | „Vytrhávanie“ znamená oddeľovanie kúskov pryže z behúňa. |
| --- | --- |

2.35.

„Vytrhávanie“ znamená oddeľovanie kúskov pryže z behúňa.

| 2.36. | „Oddeľovanie kordu“ znamená oddeľovanie kordu od jeho pryžového obalu. |
| --- | --- |

2.36.

„Oddeľovanie kordu“ znamená oddeľovanie kordu od jeho pryžového obalu.

| 2.37. | „Oddeľovanie vrstiev“ znamená oddeľovanie jednotlivých susedných vrstiev od seba. |
| --- | --- |

2.37.

„Oddeľovanie vrstiev“ znamená oddeľovanie jednotlivých susedných vrstiev od seba.

| 2.38. | „Oddelenie behúňa“ znamená oddeľovanie behúňa od kostry. |
| --- | --- |

2.38.

„Oddelenie behúňa“ znamená oddeľovanie behúňa od kostry.

| 2.39. | „Merací ráfik“ znamená ráfik, na ktorý sa musí namontovať plášť pri meraní rozmerov. |
| --- | --- |

2.39.

„Merací ráfik“ znamená ráfik, na ktorý sa musí namontovať plášť pri meraní rozmerov.

| 2.40. | „Kód klasifikácie pneumatiky“ znamená nepovinné označenie, uvedené v prílohe 10, ktorým sa označuje kategória použitia, príslušný typ vzorky behúňa a aplikácia podľa ISO 4251-4. |
| --- | --- |

2.40.

„Kód klasifikácie pneumatiky“ znamená nepovinné označenie, uvedené v prílohe 10, ktorým sa označuje kategória použitia, príslušný typ vzorky behúňa a aplikácia podľa ISO 4251-4.

| 2.41. | „Lesnícka pneumatika“ je pneumatika konštruovaná na montáž na stroje alebo zariadenia používané v lesníctve. |
| --- | --- |

2.41.

„Lesnícka pneumatika“ je pneumatika konštruovaná na montáž na stroje alebo zariadenia používané v lesníctve.

3.   OZNAČENIA

3.1.   Pneumatika musí byť označená:

| 3.1.1. | obchodným názvom alebo značkou výrobcu; |
| --- | --- |

3.1.1.

obchodným názvom alebo značkou výrobcu;

| 3.1.2. | označením rozmeru pneumatiky podľa definície v bode 2.15; |
| --- | --- |

3.1.2.

označením rozmeru pneumatiky podľa definície v bode 2.15;

| 3.1.3. | takouto indikáciou konštrukcie:






  3.1.3.1. | na diagonálnych (bias-ply) pneumatikách žiadnym ďalším označením; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

takouto indikáciou konštrukcie:

3.1.3.1.

na diagonálnych (bias-ply) pneumatikách žiadnym ďalším označením;

| 3.1.3.2. | na radiálnych pneumatikách slovom „RADIAL“, označenie je nepovinné; |
| --- | --- |

3.1.3.2.

na radiálnych pneumatikách slovom „RADIAL“, označenie je nepovinné;

| 3.1.3.3. | na pneumatikách zmiešanej konštrukcie (bias-belted) slovami „BIAS-BELTED“. |
| --- | --- |

3.1.3.3.

na pneumatikách zmiešanej konštrukcie (bias-belted) slovami „BIAS-BELTED“.

| 3.1.4. | „prevádzkovým opis“ podľa definície v bode 2.26;






  3.1.4.1. | v prípade pneumatík pre poľnohospodárske stroje sa prevádzkový opis doplní zodpovedajúcim symbolom aplikácie; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

„prevádzkovým opis“ podľa definície v bode 2.26;

3.1.4.1.

v prípade pneumatík pre poľnohospodárske stroje sa prevádzkový opis doplní zodpovedajúcim symbolom aplikácie;

| 3.1.4.2. | v prípade pneumatík pre poľnohospodárske stroje so zmiešanou aplikáciou sa pneumatika označí dvomi prevádzkovými opismi, jeden pre „včlenenú“ aplikáciu, jeden pre „hnanú“ aplikáciu, pričom každý opis sa doplní zodpovedajúcim symbolom (pozri už uvedené body 2.23 a 2.24) takto: | alebo | |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.4.2.

v prípade pneumatík pre poľnohospodárske stroje so zmiešanou aplikáciou sa pneumatika označí dvomi prevádzkovými opismi, jeden pre „včlenenú“ aplikáciu, jeden pre „hnanú“ aplikáciu, pričom každý opis sa doplní zodpovedajúcim symbolom (pozri už uvedené body 2.23 a 2.24) takto:

Image

alebo

Image

kde sa prvý prevádzkový opis (95 A6) vzťahuje na „hnanú aplikáciu“ a druhý opis (108 A6) na „vlečenú aplikáciu“;

| 3.1.5. | v prípade potreby dopĺňajúcim prevádzkovým opisom; |
| --- | --- |

3.1.5.

v prípade potreby dopĺňajúcim prevádzkovým opisom;

| 3.1.6. | nápisom „DEEP“ (hlboká) (alebo „R-2“) pri pneumatikách so zvláštnym behúňom; |
| --- | --- |

3.1.6.

nápisom „DEEP“ (hlboká) (alebo „R-2“) pri pneumatikách so zvláštnym behúňom;

| 3.1.7. | nápisom „F-1“ alebo „F-2“ pri traktorovej pneumatike riadeného kolesa, ktorá nie je už označená podľa vyššie uvedeného bodu 2.15.6; |
| --- | --- |

3.1.7.

nápisom „F-1“ alebo „F-2“ pri traktorovej pneumatike riadeného kolesa, ktorá nie je už označená podľa vyššie uvedeného bodu 2.15.6;

| 3.1.8. | nápisy „LS-1“, „LS-2“, „LS-3“ alebo „LS-4“ v prípade pneumatík pre lesnícke stroje.






  3.1.8.1. | Nápis „LS-3“ označuje pneumatiky so špeciálnym behúňom. |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

nápisy „LS-1“, „LS-2“, „LS-3“ alebo „LS-4“ v prípade pneumatík pre lesnícke stroje.

3.1.8.1.

Nápis „LS-3“ označuje pneumatiky so špeciálnym behúňom.

| 3.1.8.2. | Nápis „I-3“ pre pneumatiky pre poľnohospodárske stroje s behúňom hnaného kolesa v tabuľkách 5 a 6, prílohy 5. |
| --- | --- |

3.1.8.2.

Nápis „I-3“ pre pneumatiky pre poľnohospodárske stroje s behúňom hnaného kolesa v tabuľkách 5 a 6, prílohy 5.

| 3.1.9. | nápisom „IMPLEMENT“ v prípade pneumatiky pre poľnohospodárske stroje, ktorá nie je už označená podľa bodu 2.15.5; |
| --- | --- |

3.1.9.

nápisom „IMPLEMENT“ v prípade pneumatiky pre poľnohospodárske stroje, ktorá nie je už označená podľa bodu 2.15.5;

| 3.1.10. | slovom „TUBELESS“, pokiaľ je pneumatika konštruovaná na použitie bez vnútornej duše; |
| --- | --- |

3.1.10.

slovom „TUBELESS“, pokiaľ je pneumatika konštruovaná na použitie bez vnútornej duše;

| 3.1.11 | nápisom „... bar MAX“ (alebo „... kPa MAX“) v piktograme podľa prílohy 11, pričom nápis uvádza hustenie za studena, ktoré nesmie byť prekročené pri usadzovaní pätky pneumatiky pri jej montáži; |
| --- | --- |

3.1.11

nápisom „... bar MAX“ (alebo „... kPa MAX“) v piktograme podľa prílohy 11, pričom nápis uvádza hustenie za studena, ktoré nesmie byť prekročené pri usadzovaní pätky pneumatiky pri jej montáži;

| 3.1.12. | nápis „IF“ sa doplní pred označenie rozmeru pneumatiky v prípade „pneumatiky so zvýšenou ohybnosťou“.
  Nápis „VF“ sa doplní pred označenie rozmeru pneumatiky v prípade „pneumatiky s veľmi vysokou ohybnosťou“. |
| --- | --- |

3.1.12.

nápis „IF“ sa doplní pred označenie rozmeru pneumatiky v prípade „pneumatiky so zvýšenou ohybnosťou“.

Nápis „VF“ sa doplní pred označenie rozmeru pneumatiky v prípade „pneumatiky s veľmi vysokou ohybnosťou“.

3.2.   Pneumatika musí byť takisto označená dátumom výroby v tvare štyroch číslic, prvé dve označujú týždeň a druhé dve rok výroby. Toto označenie však nie je povinné na ktorejkoľvek pneumatike, ktorá je dodaná na schválenie do dvoch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto predpisu (1).

3.3.   Pneumatika musí byť tiež označená typovou schvaľovacou značnou EHK, jej vzor je uvedený v prílohe 2.

3.4.   Umiestnenie značiek

| 3.4.1. | Označenie podľa bodov 3.1 musí byť navarené na oboch bočniciach pneumatiky. |
| --- | --- |

3.4.1.

Označenie podľa bodov 3.1 musí byť navarené na oboch bočniciach pneumatiky.

| 3.4.2. | Označenie podľa bodov 3.2 a 3.3 musí byť navarené iba na jednej strane pneumatiky. |
| --- | --- |

3.4.2.

Označenie podľa bodov 3.2 a 3.3 musí byť navarené iba na jednej strane pneumatiky.

| 3.4.3. | Všetky označenia musia byť zreteľne a čitateľne navarené v priebehu výrobnej technológie. Vypaľovanie alebo iný postup označenia po dokončení vlastného technologického procesu výroby pneumatiky nie je prípustný. |
| --- | --- |

3.4.3.

Všetky označenia musia byť zreteľne a čitateľne navarené v priebehu výrobnej technológie. Vypaľovanie alebo iný postup označenia po dokončení vlastného technologického procesu výroby pneumatiky nie je prípustný.

3.5.   Príklady označenia pneumatík sú uvedené v prílohe 3.

4.   ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 4.1. | Žiadosť o typové schválenie pneumatiky pre poľnohospodárske a lesné služby podáva držiteľ obchodného názvu alebo značky alebo ním riadne splnomocnený zástupca. Žiadosť musí obsahovať:






  4.1.1. | označenie rozmeru pneumatiky podľa definície v bode 2.15 tohto predpisu; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Žiadosť o typové schválenie pneumatiky pre poľnohospodárske a lesné služby podáva držiteľ obchodného názvu alebo značky alebo ním riadne splnomocnený zástupca. Žiadosť musí obsahovať:

4.1.1.

označenie rozmeru pneumatiky podľa definície v bode 2.15 tohto predpisu;

| 4.1.2. | obchodný názov alebo značku; |
| --- | --- |

4.1.2.

obchodný názov alebo značku;

| 4.1.3. | kategóriu použitia podľa definície v bode 2.1.3 tohto predpisu; |
| --- | --- |

4.1.3.

kategóriu použitia podľa definície v bode 2.1.3 tohto predpisu;

| 4.1.4. | konštrukciu; |
| --- | --- |

4.1.4.

konštrukciu;

| 4.1.5. | symbol rýchlostnej kategórie; |
| --- | --- |

4.1.5.

symbol rýchlostnej kategórie;

| 4.1.6. | index nosnosti pneumatiky, ktorý u pneumatík pre poľnohospodárske stroje udáva index pre hnanú pneumatiku (iba), prípadne index pre vlečenú pneumatiku; |
| --- | --- |

4.1.6.

index nosnosti pneumatiky, ktorý u pneumatík pre poľnohospodárske stroje udáva index pre hnanú pneumatiku (iba), prípadne index pre vlečenú pneumatiku;

| 4.1.7. | informáciu o tom, či je pneumatika určená na montáž s dušou alebo bez duše; |
| --- | --- |

4.1.7.

informáciu o tom, či je pneumatika určená na montáž s dušou alebo bez duše;

| 4.1.8. | prípadný doplnkový prevádzkový opis; |
| --- | --- |

4.1.8.

prípadný doplnkový prevádzkový opis;

| 4.1.9. | usporiadanie pneumatika/ráfik; |
| --- | --- |

4.1.9.

usporiadanie pneumatika/ráfik;

| 4.1.10. | merací ráfik a skúšobný ráfik; |
| --- | --- |

4.1.10.

merací ráfik a skúšobný ráfik;

| 4.1.11. | ráfik alebo ráfik, na ktoré sa môže pneumatika montovať; |
| --- | --- |

4.1.11.

ráfik alebo ráfik, na ktoré sa môže pneumatika montovať;

| 4.1.12. | tlak hustenia (v baroch alebo kPa) pre meranie; |
| --- | --- |

4.1.12.

tlak hustenia (v baroch alebo kPa) pre meranie;

| 4.1.13. | činiteľ X podľa bodu 2.18 alebo podľa príslušnej tabuľky v prílohe 5; |
| --- | --- |

4.1.13.

činiteľ X podľa bodu 2.18 alebo podľa príslušnej tabuľky v prílohe 5;

| 4.1.14. | tlak hustenia za studena, ktorý sa nesmie prekročiť pri usadzovaní pätky pri montáži pneumatiky podľa údaja výrobcu typu pneumatiky; |
| --- | --- |

4.1.14.

tlak hustenia za studena, ktorý sa nesmie prekročiť pri usadzovaní pätky pri montáži pneumatiky podľa údaja výrobcu typu pneumatiky;

| 4.1.15. | skúšobný tlak v kPa (alebo v baroch). |
| --- | --- |

4.1.15.

skúšobný tlak v kPa (alebo v baroch).

| 4.2. | Na žiadosť schvaľovacieho orgánu je výrobca povinný taktiež predložiť úplnú technickú dokumentáciu každého typu pneumatiky, ktorá obsahuje menovite rozmerové kótované nákresy alebo fotografie (v troch kópiách) na identifikáciu vzorky behúňa a obálky nahustenej pneumatiky, namontovanej na meracom ráfiku (pozri body 6.1 a 6.2), pokiaľ ide o typ časti, dodanej na typové schválenie. Dokumentácia musí tiež byť podľa požiadavky schvaľovacieho orgánu doložená skúšobným protokolom, vystaveným akreditovaným laboratóriom, alebo musí byť dodaná jedna vzorky typu pneumatiky. |
| --- | --- |

4.2.

Na žiadosť schvaľovacieho orgánu je výrobca povinný taktiež predložiť úplnú technickú dokumentáciu každého typu pneumatiky, ktorá obsahuje menovite rozmerové kótované nákresy alebo fotografie (v troch kópiách) na identifikáciu vzorky behúňa a obálky nahustenej pneumatiky, namontovanej na meracom ráfiku (pozri body 6.1 a 6.2), pokiaľ ide o typ časti, dodanej na typové schválenie. Dokumentácia musí tiež byť podľa požiadavky schvaľovacieho orgánu doložená skúšobným protokolom, vystaveným akreditovaným laboratóriom, alebo musí byť dodaná jedna vzorky typu pneumatiky.

5.   TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 5.1. | Schválenie sa typu pneumatiky udelí, pokiaľ typ pneumatiky, dodaný na typové schválenie podľa tohto predpisu, spĺňa požiadavky bodu 6. |
| --- | --- |

5.1.

Schválenie sa typu pneumatiky udelí, pokiaľ typ pneumatiky, dodaný na typové schválenie podľa tohto predpisu, spĺňa požiadavky bodu 6.

| 5.2. | Každému schválenému typu sa musí prideliť schvaľovacie číslo; jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 00 pre predpis v jeho pôvodnom znení) označujú sériu zmien a doplnení, ktorými sa zaraďujú posledné závažné technické zmeny a doplnenia predpisu v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu pneumatiky. |
| --- | --- |

5.2.

Každému schválenému typu sa musí prideliť schvaľovacie číslo; jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 00 pre predpis v jeho pôvodnom znení) označujú sériu zmien a doplnení, ktorými sa zaraďujú posledné závažné technické zmeny a doplnenia predpisu v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu pneumatiky.

| 5.3. | Oznámenie o udelení typového schválenia alebo jeho rozšírení či zamietnutí alebo odňatí alebo definitívneho zastavenia výroby typu pneumatiky podľa tohto predpisu sa zašle stranám dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, na formulári podľa vzoru v prílohe 1 k tomuto predpisu spolu s fotografiou alebo nákresom, vypracovaným vo vhodnom meradle na formáte nepresahujúcom rozmery A5 (210 × 297 mm) alebo zloženom na tento formát zložených, ktoré predložil žiadateľ o typové schválenie. |
| --- | --- |

5.3.

Oznámenie o udelení typového schválenia alebo jeho rozšírení či zamietnutí alebo odňatí alebo definitívneho zastavenia výroby typu pneumatiky podľa tohto predpisu sa zašle stranám dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, na formulári podľa vzoru v prílohe 1 k tomuto predpisu spolu s fotografiou alebo nákresom, vypracovaným vo vhodnom meradle na formáte nepresahujúcom rozmery A5 (210 × 297 mm) alebo zloženom na tento formát zložených, ktoré predložil žiadateľ o typové schválenie.

| 5.4. | Na každej pneumatike, zhodnej s typom pneumatiky, schváleným podľa tohto predpisu sa na mieste uvedenom v bode 3.3 spolu s označením predpísaným v bodoch 3.1 a 3.2 nápadným spôsobom vyznačí medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá:






  5.4.1. | z písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (2); |
| --- | --- | --- |

5.4.

Na každej pneumatike, zhodnej s typom pneumatiky, schváleným podľa tohto predpisu sa na mieste uvedenom v bode 3.3 spolu s označením predpísaným v bodoch 3.1 a 3.2 nápadným spôsobom vyznačí medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá:

5.4.1.

z písmena „E“ v kruhu, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (2);

| 5.4.2. | z čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a číslo typového schválenia. |
| --- | --- |

5.4.2.

z čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a číslo typového schválenia.

| 5.5. | Schvaľovacia značka musí byť jasne čitateľná a nezmazateľná. |
| --- | --- |

5.5.

Schvaľovacia značka musí byť jasne čitateľná a nezmazateľná.

| 5.6. | Príklad usporiadania schvaľovacej značky je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

5.6.

Príklad usporiadania schvaľovacej značky je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu.

6.   POŽIADAVKY

6.1.   Šírka prierezu pneumatiky

| 6.1.1. | S výnimkou ustanovenia bodu 6.1.2 sa šírka prierezu vypočíta pomocou tohto vzorca:
  S = S1 + K (A – A1)
  kde:






  S | je „šírka prierezu“ v mm, stanovená vo vzťahu k meraciemu ráfiku, |
| --- | --- | --- |
| S1 | je „menovitá šírka prierezu“ v mm, ako sa udáva na bočnici pneumatiky v predpísanom označení rozmeru pneumatiky, |
| A | je šírka (vyjadrená v mm) (3) meracieho ráfika podľa údaju výrobcu v opise, |
| A1 | je šírka (vyjadrená v mm) (3) teoretického ráfika; považuje sa za rovnú S1, násobenej faktorom X podľa údaju výrobcu pneumatiky, a |
| K | sa berie ako rovné 0,4. |

6.1.1.

S výnimkou ustanovenia bodu 6.1.2 sa šírka prierezu vypočíta pomocou tohto vzorca:

S = S1 + K (A – A1)

kde:

S

je „šírka prierezu“ v mm, stanovená vo vzťahu k meraciemu ráfiku,

S1

je „menovitá šírka prierezu“ v mm, ako sa udáva na bočnici pneumatiky v predpísanom označení rozmeru pneumatiky,

A

je šírka (vyjadrená v mm) (3) meracieho ráfika podľa údaju výrobcu v opise,

A1

je šírka (vyjadrená v mm) (3) teoretického ráfika; považuje sa za rovnú S1, násobenej faktorom X podľa údaju výrobcu pneumatiky, a

K

sa berie ako rovné 0,4.

| 6.1.2. | V prípade typov pneumatík, pre ktoré sú rozmery uvedené v prvom stĺpci tabuliek v prílohe 5, je však teoretická šírka ráfika (A1) a menovitá šírka prierezu (S1) v týchto tabuľkách uvedená oproti označeniu rozmeru pneumatiky. |
| --- | --- |

6.1.2.

V prípade typov pneumatík, pre ktoré sú rozmery uvedené v prvom stĺpci tabuliek v prílohe 5, je však teoretická šírka ráfika (A1) a menovitá šírka prierezu (S1) v týchto tabuľkách uvedená oproti označeniu rozmeru pneumatiky.

6.2.   Vonkajší priemer pneumatiky

| 6.2.1. | S výnimkou ustanovenia bodu 6.2.2 sa vonkajší priemer pneumatiky stanoví z tohto vzorca:
  D = d + 2 H
  kde:






  D | je vonkajší priemer vyjadrený v mm, |
| --- | --- | --- |
| d | je dohodnuté číslo označujúce menovitý priemer ráfika v mm (pozri bod 2.16), |
| H | je menovitá výška prierezu v mm a rovná sa:
  H = 0,01 × Ra × S1 |

6.2.1.

S výnimkou ustanovenia bodu 6.2.2 sa vonkajší priemer pneumatiky stanoví z tohto vzorca:

D = d + 2 H

kde:

D

je vonkajší priemer vyjadrený v mm,

d

je dohodnuté číslo označujúce menovitý priemer ráfika v mm (pozri bod 2.16),

H

je menovitá výška prierezu v mm a rovná sa:

H = 0,01 × Ra × S1

kde:

| Ra | je menovité profilové číslo, |
| --- | --- |
| S1 | je „menovitá šírka prierezu“ v mm, |

Ra

je menovité profilové číslo,

S1

je „menovitá šírka prierezu“ v mm,

všetko je zobrazené údajmi na bočnici pneumatiky v označení rozmeru pneumatiky podľa požiadaviek bodu 2.15.

| 6.2.2. | V prípade typov pneumatík, pre ktoré sú rozmery uvedené v prvom stĺpci tabuliek v prílohe 5, sú však vonkajší priemer (D) a menovitý priemer ráfika (d) v mm v týchto tabuľkách uvedené oproti označeniu rozmeru pneumatiky. |
| --- | --- |

6.2.2.

V prípade typov pneumatík, pre ktoré sú rozmery uvedené v prvom stĺpci tabuliek v prílohe 5, sú však vonkajší priemer (D) a menovitý priemer ráfika (d) v mm v týchto tabuľkách uvedené oproti označeniu rozmeru pneumatiky.

6.3.   Šírka prierezu pneumatiky: stanovenie tolerancií

| 6.3.1. | Celková šírka pneumatiky môže byť menšia ako šírka prierezu, stanovená podľa bodu 6.1 alebo uvedená v prílohe 5. |
| --- | --- |

6.3.1.

Celková šírka pneumatiky môže byť menšia ako šírka prierezu, stanovená podľa bodu 6.1 alebo uvedená v prílohe 5.

| 6.3.2. | Celková šírka pneumatiky nesmie prekročiť šírku prierezu podľa bodu 6.1 o viac, ako je: | radiálna konštrukcia: + 5 %, |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

Celková šírka pneumatiky nesmie prekročiť šírku prierezu podľa bodu 6.1 o viac, ako je:

radiálna konštrukcia: + 5 %,

| | diagonálna (bias) konštrukcia: + 8 %. |
| --- | --- |

diagonálna (bias) konštrukcia: + 8 %.

| 6.3.3. | V prípade typov pneumatík, pre ktoré sú rozmery uvedené v prvom stĺpci tabuliek v prílohe 5, sú však prípustné tie percentá, ktoré sú uvedené v príslušných tabuľkách. |
| --- | --- |

6.3.3.

V prípade typov pneumatík, pre ktoré sú rozmery uvedené v prvom stĺpci tabuliek v prílohe 5, sú však prípustné tie percentá, ktoré sú uvedené v príslušných tabuľkách.

6.4.   Vonkajší priemer pneumatiky: stanovenie tolerancií

| 6.4.1. | Vonkajší priemer pneumatiky sa musí pohybovať v rámci hodnôt Dmin a Dmax zistených z týchto vzorcov:
  D min = d + 2 (H × a)
  D max = d + 2 (H × b)
  kde „H“ a „d“ sú definované v bode 6.2.1.






  6.4.1.1. | Rozmery uvedené v prílohe 5: H = 0,5 (D – d) (označenie je uvedené v bode 6.2). |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

Vonkajší priemer pneumatiky sa musí pohybovať v rámci hodnôt Dmin a Dmax zistených z týchto vzorcov:

D min = d + 2 (H × a)

D max = d + 2 (H × b)

kde „H“ a „d“ sú definované v bode 6.2.1.

6.4.1.1.

Rozmery uvedené v prílohe 5: H = 0,5 (D – d) (označenie je uvedené v bode 6.2).

| 6.4.2. | koeficienty „a“ a „b“ sú tieto:









  Kategórie použitia | Radiálna | Diagonálna (bias) |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | a | b |
| Riadené kolesá | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |
| Hnané kolesá traktora a lesníckych strojov – normálne | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |
| Hnané kolesá traktora a lesníckych strojov – špeciálne | 1,00 | 1,12 | 1,00 | 1,12 |
| Poľnohospodárske stroje | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |

6.4.2.

koeficienty „a“ a „b“ sú tieto:

Kategórie použitia

Radiálna

Diagonálna (bias)

a

b

a

b

Riadené kolesá

0,96

1,04

0,96

1,07

Hnané kolesá traktora a lesníckych strojov – normálne

0,96

1,04

0,96

1,07

Hnané kolesá traktora a lesníckych strojov – špeciálne

1,00

1,12

1,00

1,12

Poľnohospodárske stroje

0,96

1,04

0,96

1,07

| 6.4.3. | V prípade typov pneumatík, pre ktoré sú rozmery uvedené v prvom stĺpci tabuliek v prílohe 5, sú však prípustné tie percentá, ktoré sú uvedené v príslušných tabuľkách. |
| --- | --- |

6.4.3.

V prípade typov pneumatík, pre ktoré sú rozmery uvedené v prvom stĺpci tabuliek v prílohe 5, sú však prípustné tie percentá, ktoré sú uvedené v príslušných tabuľkách.

6.5.   Skúšobné postupy

| 6.5.1. | Skutočné rozmery pneumatík sa merajú podľa ustanovenia prílohy 6. |
| --- | --- |

6.5.1.

Skutočné rozmery pneumatík sa merajú podľa ustanovenia prílohy 6.

| 6.5.2. | Postup hodnotenia odolnosti pneumatiky proti pretrhnutiu je opísaný v prílohe 8.






  6.5.2.1. | Pneumatika, ktorá prešla príslušnou skúškou s cieľom zhodnotiť jej odolnosť voči pretrhnutiu a ktorá nevykazuje oddeľovanie behúňa, oddeľovanie vrstiev, oddeľovanie kordu, rozlomenie pätiek, či rozlomenie kordu sa v tejto skúške považuje za vyhovujúcu. Skúšaná pneumatika sa nesmie použiť žiadne iné skúšky. |
| --- | --- | --- |

6.5.2.

Postup hodnotenia odolnosti pneumatiky proti pretrhnutiu je opísaný v prílohe 8.

6.5.2.1.

Pneumatika, ktorá prešla príslušnou skúškou s cieľom zhodnotiť jej odolnosť voči pretrhnutiu a ktorá nevykazuje oddeľovanie behúňa, oddeľovanie vrstiev, oddeľovanie kordu, rozlomenie pätiek, či rozlomenie kordu sa v tejto skúške považuje za vyhovujúcu. Skúšaná pneumatika sa nesmie použiť žiadne iné skúšky.

| 6.5.3. | Postupy skúšky k hodnoteniu vhodnosti pneumatiky pre udané použitie sú popísané v prílohe 9.






  6.5.3.1. | Pneumatika, ktorá po zodpovedajúcej skúške nosnosť/rýchlosť nevykazuje oddeľovanie behúňa, oddeľovanie vrstiev, oddeľovanie kordu alebo rozlomenie kordu, sa v tejto skúške považuje za vyhovujúcu. Skúšaná pneumatika sa nesmie použiť žiadne iné skúšky. |
| --- | --- | --- |

6.5.3.

Postupy skúšky k hodnoteniu vhodnosti pneumatiky pre udané použitie sú popísané v prílohe 9.

6.5.3.1.

Pneumatika, ktorá po zodpovedajúcej skúške nosnosť/rýchlosť nevykazuje oddeľovanie behúňa, oddeľovanie vrstiev, oddeľovanie kordu alebo rozlomenie kordu, sa v tejto skúške považuje za vyhovujúcu. Skúšaná pneumatika sa nesmie použiť žiadne iné skúšky.

| 6.5.3.2. | Pneumatika, ktorá po zodpovedajúcej skúške nosnosť/rýchlosť nevykazuje vo vzťahu ku špecifickým podmienkam skúšky vytrhávanie, sa v tejto skúške považuje za vyhovujúcu. |
| --- | --- |

6.5.3.2.

Pneumatika, ktorá po zodpovedajúcej skúške nosnosť/rýchlosť nevykazuje vo vzťahu ku špecifickým podmienkam skúšky vytrhávanie, sa v tejto skúške považuje za vyhovujúcu.

| 6.5.4. | V prípade, keď výrobca pneumatík vyrába rad pneumatík, nepovažuje sa za nevyhnutné skúšanie každého typu pneumatiky z tohto rozsahu. |
| --- | --- |

6.5.4.

V prípade, keď výrobca pneumatík vyrába rad pneumatík, nepovažuje sa za nevyhnutné skúšanie každého typu pneumatiky z tohto rozsahu.

7.   ZMENY TYPU PNEUMATIKY A ROZŠÍRENIE TYPOVÉHO SCHVÁLENIA

| 7.1. | Každá zmena typu pneumatiky sa musí ohlásiť správnemu orgánu, ktorý typové schválenie udelil. Tento orgán potom môže:






  7.1.1. | zvážiť, že zmeny zrejme nemajú nepriaznivý vplyv, ktorý je možné posúdiť, a že pneumatika v každom prípade ešte plní požiadavky, alebo |
| --- | --- | --- |

7.1.

Každá zmena typu pneumatiky sa musí ohlásiť správnemu orgánu, ktorý typové schválenie udelil. Tento orgán potom môže:

7.1.1.

zvážiť, že zmeny zrejme nemajú nepriaznivý vplyv, ktorý je možné posúdiť, a že pneumatika v každom prípade ešte plní požiadavky, alebo

| 7.1.2. | požadovať od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok nový skúšobný protokol. |
| --- | --- |

7.1.2.

požadovať od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok nový skúšobný protokol.

| 7.2. | Úprava vzorky behúňa pneumatiky sa nepovažuje za zmenu, ktorá by si vyžadovala opakovanie skúšok, predpísaných v bode 6 tohto predpisu. |
| --- | --- |

7.2.

Úprava vzorky behúňa pneumatiky sa nepovažuje za zmenu, ktorá by si vyžadovala opakovanie skúšok, predpísaných v bode 6 tohto predpisu.

| 7.3. | Potvrdenie alebo zamietnutie typové schválenia s uvedením zmien, sa odošle stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis podľa bodu 5.3. |
| --- | --- |

7.3.

Potvrdenie alebo zamietnutie typové schválenia s uvedením zmien, sa odošle stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis podľa bodu 5.3.

| 7.4. | Príslušný orgán, ktorý udeľuje rozšírenie typového schválenia, musí prideliť takémuto rozšíreniu poradové číslo a informuje o tom ostatné strany dohody z r. 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

7.4.

Príslušný orgán, ktorý udeľuje rozšírenie typového schválenia, musí prideliť takémuto rozšíreniu poradové číslo a informuje o tom ostatné strany dohody z r. 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto predpisu.

8.   ZHODA VÝROBY

Postupy zaistenia zhodnosti výroby musia byť v súlade s postupmi dohody, dodatok 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) s týmito požiadavkami:

| 8.1. | Pneumatiky schválené podľa tohto predpisu sa vyrábajú tak, aby zodpovedali schválenému typu splnením požiadaviek uvedených v bode 6. |
| --- | --- |

8.1.

Pneumatiky schválené podľa tohto predpisu sa vyrábajú tak, aby zodpovedali schválenému typu splnením požiadaviek uvedených v bode 6.

| 8.2. | Orgán, ktorý typové schválenie udelil, môže kedykoľvek overiť postupy kontroly zhody uplatňované v každom výrobnom závode. Pre každý výrobný závod je obvyklá frekvencia týchto overovaní raz za dva roky. |
| --- | --- |

8.2.

Orgán, ktorý typové schválenie udelil, môže kedykoľvek overiť postupy kontroly zhody uplatňované v každom výrobnom závode. Pre každý výrobný závod je obvyklá frekvencia týchto overovaní raz za dva roky.

9.   SANKCIE V PRÍPADE NEZHODY VÝROBY

| 9.1. | Ak nie sú splnené požiadavky stanovené v bode 8.1 alebo ak pneumatiky odobraté zo sériovej výroby nevyhoveli pri skúškach predpísaných v tomto bode, môže sa odňať typové schválenie, udelene typu pneumatiky podľa tohto predpisu. |
| --- | --- |

9.1.

Ak nie sú splnené požiadavky stanovené v bode 8.1 alebo ak pneumatiky odobraté zo sériovej výroby nevyhoveli pri skúškach predpísaných v tomto bode, môže sa odňať typové schválenie, udelene typu pneumatiky podľa tohto predpisu.

| 9.2. | Pokiaľ strana dohody, ktorá uplatňuje tento predpis, odníme typové schválenie, ktoré predtým udelila, musí o tom bezodkladne informovať ostatné zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto oznámeniu. |
| --- | --- |

9.2.

Pokiaľ strana dohody, ktorá uplatňuje tento predpis, odníme typové schválenie, ktoré predtým udelila, musí o tom bezodkladne informovať ostatné zmluvné strany, ktoré uplatňujú tento predpis, prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 1 k tomuto oznámeniu.

10.   DEFINITÍVNE UKONČENIE VÝROBY

Ak držiteľ typového schválenia úplne ukončí výrobu typu pneumatiky schváleného podľa tohto predpisu, musí o tom informovať orgán, ktorý typové schválenie udelil. Po prijatí takéhoto oznámenia tento orgán informuje o tejto skutočnosti ostatné strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorého vzor je uvedený v prílohe 1 k tomuto predpisu.

11.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SCHVAĽOVACÍCH SKÚŠOK A NÁZVY A ADRESY SKÚŠOBNÝCH LABORATÓRIÍ A SPRÁVNYCH ORGÁNOV

| 11.1. | Zmluvné strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamujú sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a v prípade potreby názvy a adresy skúšobných laboratórií a správnych orgánov, ktoré udeľujú typové schválenia a ktorým sa zasielajú osvedčenia o udelení typového schválenia alebo o rozšírení, zamietnutí či odňatí typového schválenia vydaného v iných štátoch. |
| --- | --- |

11.1.

Zmluvné strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamujú sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a v prípade potreby názvy a adresy skúšobných laboratórií a správnych orgánov, ktoré udeľujú typové schválenia a ktorým sa zasielajú osvedčenia o udelení typového schválenia alebo o rozšírení, zamietnutí či odňatí typového schválenia vydaného v iných štátoch.

| 11.2. | Zmluvné strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, môžu využívať laboratória výrobcu pneumatík a môžu ustanoviť ako akreditované skúšobné laboratóriá tie z nich, ktoré sú umiestnené na ich území alebo na základe predchádzajúceho súhlasu orgánu štátnej správy druhého štátu také z nich, ktoré sú umiestnené na území iného štátu dohody. |
| --- | --- |

11.2.

Zmluvné strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, môžu využívať laboratória výrobcu pneumatík a môžu ustanoviť ako akreditované skúšobné laboratóriá tie z nich, ktoré sú umiestnené na ich území alebo na základe predchádzajúceho súhlasu orgánu štátnej správy druhého štátu také z nich, ktoré sú umiestnené na území iného štátu dohody.

| 11.3. | Pokiaľ strana dohody uplatňuje vyššie uvedený bod 11.2, môže byť pri skúškach na základe svojej žiadosti zastúpená jednou alebo viacerými osobami podľa vlastnej voľby. |
| --- | --- |

11.3.

Pokiaľ strana dohody uplatňuje vyššie uvedený bod 11.2, môže byť pri skúškach na základe svojej žiadosti zastúpená jednou alebo viacerými osobami podľa vlastnej voľby.

Vysvetľujúci obrázok

(pozri body 2.2 a 4.1)

Priečny rez pneumatikou

Image

| Dezén s klinovým vzorom | Dezén s obvodovým vzorom |
| --- | --- |
| | |

Dezén s klinovým vzorom

Dezén s obvodovým vzorom

Image

Image

---

(1)  Do 1. januára 2000 môže byť dátum výroby označený skupinou troch čísel, prvé dve vyjadrujú týždeň a tretie číslo rok výroby.

(2)  1 pre Nemecko, 2 pre Francúzsko, 3 pre Taliansko, 4 pre Holandsko, 5 pre Švédsko, 6 pre Belgicko, 7 pre Maďarsko, 8 pre Českú republiku, 9 pre Španielsko, 10 pre Srbsko, 11 pre Spojené kráľovstvo, 12 pre Rakúsko, 13 pre Luxembursko, 14 pre Švajčiarsko, 15 (voľné), 16 pre Nórsko, 17 pre Fínsko, 18 pre Dánsko, 19 pre Rumunsko, 20 pre Poľsko, 21 pre Portugalsko, 22 pre Ruskú federáciu, 23 pre Grécko, 24 pre Írsko, 25 pre Chorvátsko, 26 pre Slovinsko, 27 pre Slovensko, 28 pre Bielorusko, 29 pre Estónsko, 30 (voľné), 31 pre Bosnu a Hercegovinu, 32 pre Lotyšsko, 33 (voľné), 34 pre Bulharsko, 35 (voľné), 36 pre Litvu, 37 pre Turecko, 38 (voľné), 39 pre Azerbajdžan, 40 pre Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, 41 (voľné), 42 pre Európske spoločenstvo (typové schválenia udeľujú jeho členské štáty s použitím príslušných symbolov EHK), 43 pre Japonsko, 44 (voľné), 45 pre Austráliu a 46 pre Ukrajinu, 47 pre Južnú Afriku, 48 pre Nový Zéland, 49 pre Cyprus, 50 pre Maltu, 51 pre Kórejskú republiku, 52 pre Malajziu, 53 pre Thajsko, 54 a 55 (voľné), 56 pre Čiernu Horu, 57 (voľné) a 58 pre Tunisko. Nasledujúce čísla sa priradia ďalším krajinám v chronologickom poradí, v ktorom ratifikovali alebo pristúpili k Dohode o prijatí jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, zariadenia a časti, ktoré sa môžu montovať a/alebo používať na kolesových vozidlách, a o podmienkach pre vzájomné uznávanie schválení udelených na základe týchto predpisov a takto priradené čísla oznámi generálny tajomník Organizácie Spojených národov zmluvným stranám dohody.

(3)  Prevodný činiteľ z kódu na mm je 25,4.

---

PRÍLOHA 1

OZNÁMENIE

[maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]

Image

---

PRÍLOHA 2

USPORIADANIE SCHVAĽOVACEJ ZNAČKY

Image

---

PRÍLOHA 3

USPORIADANIE OZNAČENIA NA PNEUMATIKE

(pozri body 3.1 a 3.2)

ČASŤ A:   HNANÉ KOLESÁ POĽNOHOSPODÁRSKYCH TRAKTOROV

Príklad označenia, ktoré má byť umiestnené na typoch pneumatík, ktoré sú v súlade s týmto predpisom

Image

Minimálna výška označenia (mm)

| Pneumatiky s menovitou šírkou prierezu | PNEUMATIKY S KÓDOM PRIEMERU RÁFIKA |
| --- | --- |
| DO 12 | OD 13 DO 19,5 | 20 A VIAC |
| do 130 | b = 4
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| od 135 do 235 | b = 6
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 240 a viac | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |

Pneumatiky s menovitou šírkou prierezu

PNEUMATIKY S KÓDOM PRIEMERU RÁFIKA

DO 12

OD 13 DO 19,5

20 A VIAC

do 130

b = 4

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

od 135 do 235

b = 6

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

240 a viac

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

Tieto označenia definujú pneumatiku hnaného kolesa:

| — | s menovitou šírkou prierezu 360, |
| --- | --- |

—

s menovitou šírkou prierezu 360,

| — | s menovitým profilovým číslom 70, |
| --- | --- |

—

s menovitým profilovým číslom 70,

| — | s radiálnou konštrukciou (R), |
| --- | --- |

—

s radiálnou konštrukciou (R),

| — | s menovitým priemerom ráfiku 610, ktorého kód je 24, |
| --- | --- |

—

s menovitým priemerom ráfiku 610, ktorého kód je 24,

| — | s nosnosťou 1 250 kg, čo zodpovedá podľa prílohy 4 indexu nosnosti 116, |
| --- | --- |

—

s nosnosťou 1 250 kg, čo zodpovedá podľa prílohy 4 indexu nosnosti 116,

| — | klasifikovaného v rýchlostnej kategórii A8 (referenčná rýchlosť 40 km/h), |
| --- | --- |

—

klasifikovaného v rýchlostnej kategórii A8 (referenčná rýchlosť 40 km/h),

| — | povolenú na použitie i pri 50 km/h (symbol rýchlostnej kategórie B) s nosnosťou 1 150 kg, čo zodpovedá podľa prílohy 4 indexu nosnosti 113, |
| --- | --- |

—

povolenú na použitie i pri 50 km/h (symbol rýchlostnej kategórie B) s nosnosťou 1 150 kg, čo zodpovedá podľa prílohy 4 indexu nosnosti 113,

| — | na montáž bez duše („tubeless“), |
| --- | --- |

—

na montáž bez duše („tubeless“),

| — | so zvláštnym behúňom („R-2“), |
| --- | --- |

—

so zvláštnym behúňom („R-2“),

| — | vyrobenou v dvadsiatom piatom týždni roku 2006
  (pozri bod 3.2 predpisu). |
| --- | --- |

—

vyrobenou v dvadsiatom piatom týždni roku 2006

(pozri bod 3.2 predpisu).

Umiestnenie a poradie v označení, ktoré tvorí označenie pneumatiky je takéto:

| a) | označenie rozmeru, ktoré pozostáva z predpony (pokiaľ existuje), menovitej šírky prierezu, menovitého profilového čísla, symbolu druhu konštrukcie (podľa potreby) a menovitého priemeru ráfiku, musí byť zoskupené podľa týchto príkladov:
  360/70 R 24, IF 360/70 R 24, VF 360/70 R 24; |
| --- | --- |

a)

označenie rozmeru, ktoré pozostáva z predpony (pokiaľ existuje), menovitej šírky prierezu, menovitého profilového čísla, symbolu druhu konštrukcie (podľa potreby) a menovitého priemeru ráfiku, musí byť zoskupené podľa týchto príkladov:

360/70 R 24, IF 360/70 R 24, VF 360/70 R 24;

| b) | prevádzkový opis (index nosnosti a symbol kategórie rýchlosti) sa umiestni v blízkosti označenia rozmeru. Môže byť umiestnený pred alebo za označením rozmeru alebo nad nim alebo pod ním; |
| --- | --- |

b)

prevádzkový opis (index nosnosti a symbol kategórie rýchlosti) sa umiestni v blízkosti označenia rozmeru. Môže byť umiestnený pred alebo za označením rozmeru alebo nad nim alebo pod ním;

| c) | symboly „TUBELESS“, „R-2“ alebo „DEEP“, voliteľné slovo „RADIAL“ (nepovinné označenie) a dátum výroby môžu byť umiestnené ďalej od označenia rozmeru; |
| --- | --- |

c)

symboly „TUBELESS“, „R-2“ alebo „DEEP“, voliteľné slovo „RADIAL“ (nepovinné označenie) a dátum výroby môžu byť umiestnené ďalej od označenia rozmeru;

| d) | označenie dodatočného prevádzkového opisu vnútri kružnice môže uvádzať symbol kategórie rýchlosti buď za alebo pod indexom nosnosti. |
| --- | --- |

d)

označenie dodatočného prevádzkového opisu vnútri kružnice môže uvádzať symbol kategórie rýchlosti buď za alebo pod indexom nosnosti.

ČASŤ B:   PNEUMATIKY RIADENÝCH KOLIES POĽNOHOSPODÁRSKYCH A LESNÍCKYCH TRAKTOROV

Príklad označenia, ktoré má byť umiestnené na typoch pneumatík, ktoré sú v súlade s týmto predpisom

Image

Minimálna výška označenia (mm)

| Pneumatiky s menovitou šírkou prierezu | PNEUMATIKY S KÓDOM PRIEMERU RÁFIKA |
| --- | --- |
| DO 12 | OD 13 DO 19,5 | 20 A VIAC |
| do 130 | b = 4
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| od 135 do 235 | b = 6
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 240 a viac | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |

Pneumatiky s menovitou šírkou prierezu

PNEUMATIKY S KÓDOM PRIEMERU RÁFIKA

DO 12

OD 13 DO 19,5

20 A VIAC

do 130

b = 4

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

od 135 do 235

b = 6

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

240 a viac

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

Tieto označenia definujú pneumatiku riadeného kolesa:

| — | s menovitou šírkou prierezu 250, |
| --- | --- |

—

s menovitou šírkou prierezu 250,

| — | s menovitým profilovým číslom 70, |
| --- | --- |

—

s menovitým profilovým číslom 70,

| — | s radiálnou konštrukciou (R), |
| --- | --- |

—

s radiálnou konštrukciou (R),

| — | s menovitým priemerom ráfiku 405 mm s kódom 16, konštruovanou k vybaveniu nehnaných riadiacich náprav poľnohospodárskych traktorov (FRONT), |
| --- | --- |

—

s menovitým priemerom ráfiku 405 mm s kódom 16, konštruovanou k vybaveniu nehnaných riadiacich náprav poľnohospodárskych traktorov (FRONT),

| — | s nosnosťou 925 kg, ktorá zodpovedá podľa prílohy 4 indexu nosnosti 105, |
| --- | --- |

—

s nosnosťou 925 kg, ktorá zodpovedá podľa prílohy 4 indexu nosnosti 105,

| — | klasifikovanou menovitou kategóriou rýchlosti A6 (referenčná rýchlosť 30 km/h), |
| --- | --- |

—

klasifikovanou menovitou kategóriou rýchlosti A6 (referenčná rýchlosť 30 km/h),

| — | na montáž bez duše („tubeless“) a |
| --- | --- |

—

na montáž bez duše („tubeless“) a

| — | vyrobenou v dvadsiatom piatom týždni roku 2006
  (pozri bod 3.2 predpisu). |
| --- | --- |

—

vyrobenou v dvadsiatom piatom týždni roku 2006

(pozri bod 3.2 predpisu).

Umiestnenie a poradie v označení, ktoré tvorí označenie pneumatiky je takéto:

| a) | označenie rozmeru, ktoré zahŕňa menovitú šírku prierezu, menovité profilové číslo, symbol druhu konštrukcie (podľa potreby) a menovitý priemer ráfiku a slovo „FRONT“ (nepovinné) sa musia zoskupiť podľa tohto príkladu: 250/70 R 16 FRONT; |
| --- | --- |

a)

označenie rozmeru, ktoré zahŕňa menovitú šírku prierezu, menovité profilové číslo, symbol druhu konštrukcie (podľa potreby) a menovitý priemer ráfiku a slovo „FRONT“ (nepovinné) sa musia zoskupiť podľa tohto príkladu: 250/70 R 16 FRONT;

| b) | prevádzkový opis (index nosnosti a symbol kategórie rýchlosti) sa umiestni v blízkosti označenia rozmeru. Môže byť umiestnený pred alebo za označením rozmeru alebo nad ním alebo pod ním; |
| --- | --- |

b)

prevádzkový opis (index nosnosti a symbol kategórie rýchlosti) sa umiestni v blízkosti označenia rozmeru. Môže byť umiestnený pred alebo za označením rozmeru alebo nad ním alebo pod ním;

| c) | symboly „TUBELESS“, slovo „RADIAL“ (nepovinné), nepovinný symbol „F-1“ a dátum výroby môžu byť umiestnené ďalej od označenia rozmeru. |
| --- | --- |

c)

symboly „TUBELESS“, slovo „RADIAL“ (nepovinné), nepovinný symbol „F-1“ a dátum výroby môžu byť umiestnené ďalej od označenia rozmeru.

ČASŤ C:   PNEUMATIKY PRE POĽNOHOPODÁRSKE STROJE

Príklad označenia, ktoré má byť umiestnené na typoch pneumatík, ktoré sú v súlade s týmto predpisom

Image

Minimálna výška označenia (mm)

| Pneumatiky s menovitou šírkou prierezu | PNEUMATIKY S KÓDOM PRIEMERU RÁFIKA |
| --- | --- |
| DO 12 | OD 13 DO 19,5 | 20 A VIAC |
| do 130 | b = 4
  c = 4
  d = 7 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |
| od 135 do 235 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |
| 240 a viac | b = 9
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |

Pneumatiky s menovitou šírkou prierezu

PNEUMATIKY S KÓDOM PRIEMERU RÁFIKA

DO 12

OD 13 DO 19,5

20 A VIAC

do 130

b = 4

c = 4

d = 7

b = 6

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

od 135 do 235

b = 6

c = 4

d = 12

b = 6

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

240 a viac

b = 9

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

Tieto označenia definujú pneumatiku pre poľnohospodárske stroje:

| — | s menovitou šírkou prierezu 250, |
| --- | --- |

—

s menovitou šírkou prierezu 250,

| — | s menovitým profilovým číslom 70, |
| --- | --- |

—

s menovitým profilovým číslom 70,

| — | s radiálnou konštrukciou (R), |
| --- | --- |

—

s radiálnou konštrukciou (R),

| — | s menovitým priemerom ráfiku 508 mm s kódom 20, |
| --- | --- |

—

s menovitým priemerom ráfiku 508 mm s kódom 20,

| — | konštruovanou na vybavenie náradia, poľnohospodárskych strojov alebo poľnohospodárskych prípojných vozidiel (IMP), |
| --- | --- |

—

konštruovanou na vybavenie náradia, poľnohospodárskych strojov alebo poľnohospodárskych prípojných vozidiel (IMP),

| — | s nosnosťou 690 kg pri použití na nehnaných nápravách (aplikácia na prípojných vozidlách), ktorá zodpovedá podľa prílohy 4 indexu nosnosti 95, označenú príslušným symbolom, |
| --- | --- |

—

s nosnosťou 690 kg pri použití na nehnaných nápravách (aplikácia na prípojných vozidlách), ktorá zodpovedá podľa prílohy 4 indexu nosnosti 95, označenú príslušným symbolom,

| — | s nosnosťou 1 000 kg pri použití na nehnaných nápravách (aplikácia na prípojných vozidiel), ktorá zodpovedá podľa prílohy 4 indexu nosnosti 108, označenú príslušným symbolom, obidve aplikácie sú klasifikované menovitou kategóriou rýchlosti A6, |
| --- | --- |

—

s nosnosťou 1 000 kg pri použití na nehnaných nápravách (aplikácia na prípojných vozidiel), ktorá zodpovedá podľa prílohy 4 indexu nosnosti 108, označenú príslušným symbolom, obidve aplikácie sú klasifikované menovitou kategóriou rýchlosti A6,

| — | (referenčná rýchlosť 30 km/h), |
| --- | --- |

—

(referenčná rýchlosť 30 km/h),

| — | na montáž bez duše („tubeless“) a |
| --- | --- |

—

na montáž bez duše („tubeless“) a

| — | vyrobenou v dvadsiatom piatom týždni r. 2006
  (pozri bod 3.2 predpisu). |
| --- | --- |

—

vyrobenou v dvadsiatom piatom týždni r. 2006

(pozri bod 3.2 predpisu).

Umiestnenie a poradie v označení, ktoré tvorí označenie pneumatiky je takéto:

| a) | označenie rozmeru, ktoré zahŕňa menovitú šírku prierezu, menovité profilové číslo, symbol druhu konštrukcie (podľa potreby) a menovitý priemer ráfika a voliteľné slová „IMP“ sa musia zoskupiť podľa tohto príkladu: 250/70 R 20 IMP; |
| --- | --- |

a)

označenie rozmeru, ktoré zahŕňa menovitú šírku prierezu, menovité profilové číslo, symbol druhu konštrukcie (podľa potreby) a menovitý priemer ráfika a voliteľné slová „IMP“ sa musia zoskupiť podľa tohto príkladu: 250/70 R 20 IMP;

| b) | prevádzkový opis (index nosnosti a symbol kategórie rýchlosti) a zodpovedajúci symbol aplikácie sa umiestni v blízkosti označenia rozmeru. Môže byť umiestnený buď pred alebo za označením rozmeru alebo nad ním alebo pod ním; |
| --- | --- |

b)

prevádzkový opis (index nosnosti a symbol kategórie rýchlosti) a zodpovedajúci symbol aplikácie sa umiestni v blízkosti označenia rozmeru. Môže byť umiestnený buď pred alebo za označením rozmeru alebo nad ním alebo pod ním;

| c) | symboly „TUBELESS“, I-3, pokiaľ existuje, slovo „RADIAL“ (nepovinné), nepovinný symbol „IMPLEMENT“ a dátum výroby môžu byť umiestnené ďalej od označenia rozmeru. |
| --- | --- |

c)

symboly „TUBELESS“, I-3, pokiaľ existuje, slovo „RADIAL“ (nepovinné), nepovinný symbol „IMPLEMENT“ a dátum výroby môžu byť umiestnené ďalej od označenia rozmeru.

ČASŤ D:   PNEUMATIKY PRE LESNÍCKE STROJE

Príklad označenia, ktoré má byť umiestnené na typoch pneumatík, ktoré sú v súlade s týmto predpisom

Image

| MINIMÁLNA VÝŠKA OZNAČENIA: | b: 9 mm | c: 4 mm |
| --- | --- | --- |

MINIMÁLNA VÝŠKA OZNAČENIA:

b: 9 mm

c: 4 mm

Tieto označenia definujú pneumatiku pre lesnícke stroje (LS):

| a) | s menovitou šírkou prierezu 600; |
| --- | --- |

a)

s menovitou šírkou prierezu 600;

| b) | s menovitým profilovým číslom 55; |
| --- | --- |

b)

s menovitým profilovým číslom 55;

| c) | s diagonálnou konštrukciou (-); |
| --- | --- |

c)

s diagonálnou konštrukciou (-);

| d) | s menovitým priemerom ráfika 673 mm s kódom 26,5; |
| --- | --- |

d)

s menovitým priemerom ráfika 673 mm s kódom 26,5;

| e) | intermediate tread („LS-2“); |
| --- | --- |

e)

intermediate tread („LS-2“);

| f) | s nosnosťou 3 750 kg, ktorá zodpovedá indexu nosnosti 154 v prílohe 4; |
| --- | --- |

f)

s nosnosťou 3 750 kg, ktorá zodpovedá indexu nosnosti 154 v prílohe 4;

| g) | klasifikované v rýchlostnej kategórii A8 (referenčná rýchlosť 40 km/h); |
| --- | --- |

g)

klasifikované v rýchlostnej kategórii A8 (referenčná rýchlosť 40 km/h);

| h) | na montáž bez duše („tubeless“); |
| --- | --- |

h)

na montáž bez duše („tubeless“);

| i) | vyrobené v dvadsiatom piatom týždni roku 2006 (pozri bod 3.2 predpisu). |
| --- | --- |

i)

vyrobené v dvadsiatom piatom týždni roku 2006 (pozri bod 3.2 predpisu).

Umiestnenie a poradie v označení, ktoré tvorí označenie pneumatiky je takéto:

| a) | označenie rozmeru, ktoré zahŕňa menovitú šírku prierezu, menovité profilové číslo, symbol druhu konštrukcie (podľa potreby) a menovitý priemer ráfika, musí byť zoskupené podľa tohto príkladu: 600/55 – 26,5; |
| --- | --- |

a)

označenie rozmeru, ktoré zahŕňa menovitú šírku prierezu, menovité profilové číslo, symbol druhu konštrukcie (podľa potreby) a menovitý priemer ráfika, musí byť zoskupené podľa tohto príkladu: 600/55 – 26,5;

| b) | nápis „LS-2“, za ktorým nasleduje číslo 1, 2, 3 alebo 4 podľa potreby, je umiestnený za označením rozmeru, ako je zobrazené na uvedenom príklade: LS-2; |
| --- | --- |

b)

nápis „LS-2“, za ktorým nasleduje číslo 1, 2, 3 alebo 4 podľa potreby, je umiestnený za označením rozmeru, ako je zobrazené na uvedenom príklade: LS-2;

| c) | prevádzkový opis (index nosnosti a symbol kategórie rýchlosti) sa umiestni v blízkosti označenia rozmeru. Môže byť umiestnený buď pred alebo za označením rozmeru alebo nad ním alebo pod ním; |
| --- | --- |

c)

prevádzkový opis (index nosnosti a symbol kategórie rýchlosti) sa umiestni v blízkosti označenia rozmeru. Môže byť umiestnený buď pred alebo za označením rozmeru alebo nad ním alebo pod ním;

| d) | symboly „TUBELESS“ a dátum výroby môžu byť umiestnené ďalej od označenia rozmeru. |
| --- | --- |

d)

symboly „TUBELESS“ a dátum výroby môžu byť umiestnené ďalej od označenia rozmeru.

---

PRÍLOHA 4

Zoznam indexov nosnosti (LI) a zodpovedajúca maximálna prepravovaná hmotnosť (kg)

(pozri bod 2.28)

| LI | kg |
| --- | --- |
| 1 | 46,2 |
| 2 | 47,5 |
| 3 | 48,7 |
| 4 | 50 |
| 5 | 51,5 |
| 6 | 53 |
| 7 | 54,5 |
| 8 | 56 |
| 9 | 58 |
| 10 | 60 |
| 11 | 61,5 |
| 12 | 63 |
| 13 | 65 |
| 14 | 67 |
| 15 | 69 |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97,5 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |
| 91 | 615 |
| 92 | 630 |
| 93 | 650 |
| 94 | 670 |
| 95 | 690 |
| 96 | 710 |
| 97 | 730 |
| 98 | 750 |
| 99 | 775 |
| 100 | 800 |
| 101 | 825 |
| 102 | 850 |
| 103 | 875 |
| 104 | 900 |
| 105 | 925 |
| 106 | 950 |
| 107 | 975 |
| 108 | 1 000 |
| 109 | 1 030 |
| 110 | 1 060 |
| 111 | 1 090 |
| 112 | 1 120 |
| 113 | 1 150 |
| 114 | 1 180 |
| 115 | 1 215 |
| 116 | 1 250 |
| 117 | 1 285 |
| 118 | 1 320 |
| 119 | 1 360 |
| 120 | 1 400 |
| 121 | 1 450 |
| 122 | 1 500 |
| 123 | 1 550 |
| 124 | 1 600 |
| 125 | 1 650 |
| 126 | 1 700 |
| 127 | 1 750 |
| 128 | 1 800 |
| 129 | 1 850 |
| 130 | 1 900 |
| 131 | 1 950 |
| 132 | 2 000 |
| 133 | 2 060 |
| 134 | 2 120 |
| 135 | 2 180 |
| 136 | 2 240 |
| 137 | 2 300 |
| 138 | 2 360 |
| 139 | 2 430 |
| 140 | 2 500 |
| 141 | 2 575 |
| 142 | 2 650 |
| 143 | 2 725 |
| 144 | 2 800 |
| 145 | 2 900 |
| 146 | 3 000 |
| 147 | 3 075 |
| 148 | 3 150 |
| 149 | 3 250 |
| 150 | 3 350 |
| 151 | 3 450 |
| 152 | 3 550 |
| 153 | 3 650 |
| 154 | 3 750 |
| 155 | 3 875 |
| 156 | 4 000 |
| 157 | 4 125 |
| 158 | 4 250 |
| 159 | 4 375 |
| 160 | 4 500 |
| 161 | 4 625 |
| 162 | 4 750 |
| 163 | 4 875 |
| 164 | 5 000 |
| 165 | 5 150 |
| 166 | 5 300 |
| 167 | 5 450 |
| 168 | 5 600 |
| 169 | 5 800 |
| 170 | 6 000 |
| 171 | 6 150 |
| 172 | 6 300 |
| 173 | 6 500 |
| 174 | 6 700 |
| 175 | 6 900 |
| 176 | 7 100 |
| 177 | 7 300 |
| 178 | 7 500 |
| 179 | 7 750 |
| 180 | 8 000 |
| 181 | 8 250 |
| 182 | 8 500 |
| 183 | 8 750 |
| 184 | 9 000 |
| 185 | 9 250 |
| 186 | 9 500 |
| 187 | 9 750 |
| 188 | 10 000 |
| 189 | 10 300 |
| 190 | 10 600 |
| 191 | 10 900 |
| 192 | 11 200 |
| 193 | 11 500 |
| 194 | 11 800 |
| 195 | 12 150 |
| 196 | 12 500 |
| 197 | 12 850 |
| 198 | 13 200 |
| 199 | 13 600 |
| 200 | 14 000 |

LI

kg

1

46,2

2

47,5

3

48,7

4

50

5

51,5

6

53

7

54,5

8

56

9

58

10

60

11

61,5

12

63

13

65

14

67

15

69

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97,5

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

91

615

92

630

93

650

94

670

95

690

96

710

97

730

98

750

99

775

100

800

101

825

102

850

103

875

104

900

105

925

106

950

107

975

108

1 000

109

1 030

110

1 060

111

1 090

112

1 120

113

1 150

114

1 180

115

1 215

116

1 250

117

1 285

118

1 320

119

1 360

120

1 400

121

1 450

122

1 500

123

1 550

124

1 600

125

1 650

126

1 700

127

1 750

128

1 800

129

1 850

130

1 900

131

1 950

132

2 000

133

2 060

134

2 120

135

2 180

136

2 240

137

2 300

138

2 360

139

2 430

140

2 500

141

2 575

142

2 650

143

2 725

144

2 800

145

2 900

146

3 000

147

3 075

148

3 150

149

3 250

150

3 350

151

3 450

152

3 550

153

3 650

154

3 750

155

3 875

156

4 000

157

4 125

158

4 250

159

4 375

160

4 500

161

4 625

162

4 750

163

4 875

164

5 000

165

5 150

166

5 300

167

5 450

168

5 600

169

5 800

170

6 000

171

6 150

172

6 300

173

6 500

174

6 700

175

6 900

176

7 100

177

7 300

178

7 500

179

7 750

180

8 000

181

8 250

182

8 500

183

8 750

184

9 000

185

9 250

186

9 500

187

9 750

188

10 000

189

10 300

190

10 600

191

10 900

192

11 200

193

11 500

194

11 800

195

12 150

196

12 500

197

12 850

198

13 200

199

13 600

200

14 000

---

PRÍLOHA 5

Teoretický ráfik, vonkajší priemer a menovitá šírka prierezu pneumatík určitých označení rozmerov

Tabuľka 1

Poľnohospodárske riadené kolesá – normálne a nízkoprofilové

| Označenie rozmeru pneumatík | Kód šírky teoretického ráfika (A1) | Šírka menovitého prierezu (S1)
  (mm) | Celkový priemer (D)
  (mm) | Menovitý priemer ráfika (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4,00 – 9 | 3 | 112 | 460 | 229 |
| 4,00 – 12 | 3 | 112 | 535 | 305 |
| 4,00 – 15 | 3 | 112 | 610 | 381 |
| 4,00 – 16 | 3 | 112 | 630 | 406 |
| 4,00 – 19 | 3 | 112 | 712 | 483 |
| 4,50 – 10 | 3 | 121 | 505 | 254 |
| 4,50 – 16 | 3 | 122 | 655 | 406 |
| 4,50 – 19 | 3 | 122 | 736 | 483 |
| 5,00 – 10 | 3 | 130 | 530 | 254 |
| 5,00 – 12 | 3 | 130 | 580 | 305 |
| 5,00 – 15 | 4 | 140 | 655 | 381 |
| 5,00 – 16 | 4 | 140 | 680 | 406 |
| 5,50 – 16 | 4 | 150 | 710 | 406 |
| 6,00 – 14 | 5 | 169 | 688 | 356 |
| 6,00 – 16 | 4,5 | 165 | 735 | 406 |
| 6,00 – 18 | 4 | 160 | 790 | 457 |
| 6,00 – 19 | 4,5 | 165 | 814 | 483 |
| 6,00 – 20 | 4,5 | 165 | 840 | 508 |
| 6,50 – 10 | 4,5 | 175 | 608 | 254 |
| 6,50 – 16 | 4,5 | 175 | 760 | 406 |
| 6,50 – 20 | 4,5 | 175 | 865 | 508 |
| 7,50 – 16 | 5,5 | 205 | 805 | 406 |
| 7,50 – 18 | 5,5 | 205 | 860 | 457 |
| 7,50 – 20 | 5,5 | 205 | 915 | 508 |
| 8,00 – 16 | 5,5 | 211 | 813 | 406 |
| 9,00 – 16 | 6 | 234 | 855 | 406 |
| 9,50 – 20 | 7 | 254 | 978 | 508 |
| 10,00 – 16 | 8 | 274 | 895 | 406 |
| 11,00 – 16 | 10 | 315 | 965 | 406 |
| 11,00 – 24 | 10 | 315 | 1 170 | 610 |
| Nízkoprofilová |
| 7,5L – 15 | 6 | 210 | 745 | 381 |
| 8,25/85 – 15 | 6 | 210 | 745 | 381 |
| 9,5L – 15 | 8 | 240 | 785 | 381 |
| 9,5/85 – 15 | 8 | 240 | 785 | 381 |
| 11L – 15 | 8 | 280 | 815 | 381 |
| 11,5/75 – 15 | 8 | 280 | 815 | 381 |
| 7,5L – 16 | 6 | 208 | 746 | 406 |
| 11L – 16 | 8 | 279 | 840 | 406 |
| 14L – 16,1 | 11 | 360 | 985 | 409 |
| 14,0/80 – 16,1 | 11 | 360 | 985 | 409 |
| 14,5/75 – 16,1 | 11 | 373 | 940 | 409 |
| 16,5L – 16,1 | 14 | 419 | 1 072 | 409 |

Označenie rozmeru pneumatík

Kód šírky teoretického ráfika (A1)

Šírka menovitého prierezu (S1)

(mm)

Celkový priemer (D)

(mm)

Menovitý priemer ráfika (d)

(mm)

4,00 – 9

3

112

460

229

4,00 – 12

3

112

535

305

4,00 – 15

3

112

610

381

4,00 – 16

3

112

630

406

4,00 – 19

3

112

712

483

4,50 – 10

3

121

505

254

4,50 – 16

3

122

655

406

4,50 – 19

3

122

736

483

5,00 – 10

3

130

530

254

5,00 – 12

3

130

580

305

5,00 – 15

4

140

655

381

5,00 – 16

4

140

680

406

5,50 – 16

4

150

710

406

6,00 – 14

5

169

688

356

6,00 – 16

4,5

165

735

406

6,00 – 18

4

160

790

457

6,00 – 19

4,5

165

814

483

6,00 – 20

4,5

165

840

508

6,50 – 10

4,5

175

608

254

6,50 – 16

4,5

175

760

406

6,50 – 20

4,5

175

865

508

7,50 – 16

5,5

205

805

406

7,50 – 18

5,5

205

860

457

7,50 – 20

5,5

205

915

508

8,00 – 16

5,5

211

813

406

9,00 – 16

6

234

855

406

9,50 – 20

7

254

978

508

10,00 – 16

8

274

895

406

11,00 – 16

10

315

965

406

11,00 – 24

10

315

1 170

610

Nízkoprofilová

7,5L – 15

6

210

745

381

8,25/85 – 15

6

210

745

381

9,5L – 15

8

240

785

381

9,5/85 – 15

8

240

785

381

11L – 15

8

280

815

381

11,5/75 – 15

8

280

815

381

7,5L – 16

6

208

746

406

11L – 16

8

279

840

406

14L – 16,1

11

360

985

409

14,0/80 – 16,1

11

360

985

409

14,5/75 – 16,1

11

373

940

409

16,5L – 16,1

14

419

1 072

409

Poznámky:

| 1. | Pneumatiky poľnohospodárskych riadených kolies sa označujú príponou „Front“, umiestnenou za označením rozmeru pneumatiky (napr. 4,00 Front) alebo jedným z nasledujúcich označení, pripojených na bočnicu pneumatiky: „F–1“ alebo „F–2“. |
| --- | --- |

1.

Pneumatiky poľnohospodárskych riadených kolies sa označujú príponou „Front“, umiestnenou za označením rozmeru pneumatiky (napr. 4,00 Front) alebo jedným z nasledujúcich označení, pripojených na bočnicu pneumatiky: „F–1“ alebo „F–2“.

| 2. | Pneumatiky radiálnej konštrukcie sa označujú písmenom „R“ namiesto „-“ (napr. 4.00R9). |
| --- | --- |

2.

Pneumatiky radiálnej konštrukcie sa označujú písmenom „R“ namiesto „-“ (napr. 4.00R9).

Tabuľka 2 (prvá z troch tabuliek)

Pneumatiky hnacích kolies poľnohospodárskych traktorov – normálny profil

| Označenie rozmeru pneumatiky | Kód šírky teoretického ráfika (A1) | Šírka menovitého prierezu (S1)
  (mm) | Celkový priemer (D)
  (mm) | Menovitý priemer ráfika (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radiálne | Diagonálne | Radiálne | Diagonálne |
| 4,00 – 7 | 3 | | 112 | | 410 | 178 |
| 4,00 – 8 | 3 | | 112 | | 435 | 203 |
| 4,00 – 9 | 3 | | 112 | | 460 | 229 |
| 4,00-10 | 3 | | 112 | | 485 | 254 |
| 4,00-12 | 3 | | 112 | | 535 | 305 |
| 4,00-18 | 3 | | 112 | | 690 | 457 |
| 4,00-12 | 3 | | 121 | | 505 | 254 |
| 5,0 -10 | 4 | | 135 | | 505 | 254 |
| 5,00-10 | 3 | | 130 | | 530 | 254 |
| 5,00-12 | 4 | | 145 | | 580 | 305 |
| 5,00-15 | 4 | | 145 | | 645 | 381 |
| 6,00-12 | 4 | | 160 | | 635 | 305 |
| 6,00-16 | 4 | | 160 | | 735 | 406 |
| 6,5-15 | 5 | | 167 | | 685 | 381 |
| 6,50-16 | 5 | | 175 | | 760 | 406 |
| 7,50-18 | 5,5 | | 205 | | 860 | 457 |
| 8,00-20 | 6 | | 220 | | 965 | 508 |
| 5-12 | 4 | | 127 | | 545 | 305 |
| 5-14 | 4 | | 127 | | 595 | 356 |
| 5-26 | 4 | | 127 | | 900 | 660 |
| 6-10 | 5 | | 157 | | 550 | 254 |
| 6-12 | 5 | | 157 | | 600 | 305 |
| 6-14 | 5 | | 157 | | 650 | 356 |
| 7-14 | 5 | | 173 | | 690 | 356 |
| 7-16 | 6 | | 183 | | 740 | 406 |
| 8-16 | 6 | | 201 | | 790 | 406 |
| 8-18 | 7 | | 211 | | 840 | 457 |
| 7,2-20 | 6 | | 183 | | 845 | 508 |
| 7,2-24 | 6 | | 183 | | 945 | 610 |
| 7,2-30 | 6 | | 183 | | 1 095 | 762 |
| 7,2-36 | 6 | | 183 | | 1 250 | 914 |
| 7,2-40 | 6 | | 183 | | 1 350 | 1 016 |
| 8,3-16 | 7 | | 211 | | 790 | 406 |
| 8,3-20 | 7 | | 211 | | 890 | 508 |
| 8,3-22 | 7 | | 211 | | 940 | 559 |
| 8,3-24 | 7 | 211 | 211 | 985 | 995 | 610 |
| 8,3-26 | 7 | | 211 | | 1 045 | 660 |
| 8,3-28 | 7 | | 211 | | 1 095 | 711 |
| 8,3-32 | 7 | 211 | 211 | 1 190 | 1 195 | 813 |
| 8,3-36 | 7 | 211 | 211 | 1 290 | 1 300 | 914 |
| 8,3-38 | 7 | | 211 | | 1 350 | 965 |
| 8,3-42 | 7 | 211 | 211 | 1 440 | 1 450 | 1 067 |
| 8,3-44 | 7 | 211 | 211 | 1 495 | 1 500 | 1 118 |
| 9,5-16 | 8 | | 241 | | 845 | 406 |
| 9,5-18 | 8 | | 241 | | 895 | 457 |
| 9,5-20 | 8 | 241 | 241 | 940 | 945 | 508 |
| 9,5-22 | 8 | | 241 | | 995 | 559 |
| 9,5-24 | 8 | 241 | 241 | 1 040 | 1 050 | 610 |
| 9,5-26 | 8 | | 241 | | 1 100 | 660 |
| 9,5-28 | 8 | 241 | | 1 140 | | 711 |
| 9,5-32 | 8 | | 241 | | 1 250 | 813 |
| 9,5-36 | 8 | 241 | 241 | 1 345 | 1 355 | 914 |
| 9,5-38 | 8 | | 241 | | 1 405 | 965 |
| 9,5-42 | 8 | | 241 | | 1 505 | 1 067 |
| 9,5-44 | 8 | 241 | 241 | 1 550 | 1 555 | 1 118 |
| 9,5-48 | 8 | 241 | 241 | 1 650 | 1 655 | 1 219 |

Označenie rozmeru pneumatiky

Kód šírky teoretického ráfika (A1)

Šírka menovitého prierezu (S1)

(mm)

Celkový priemer (D)

(mm)

Menovitý priemer ráfika (d)

(mm)

Radiálne

Diagonálne

Radiálne

Diagonálne

4,00 – 7

3

112

410

178

4,00 – 8

3

112

435

203

4,00 – 9

3

112

460

229

4,00-10

3

112

485

254

4,00-12

3

112

535

305

4,00-18

3

112

690

457

4,00-12

3

121

505

254

5,0 -10

4

135

505

254

5,00-10

3

130

530

254

5,00-12

4

145

580

305

5,00-15

4

145

645

381

6,00-12

4

160

635

305

6,00-16

4

160

735

406

6,5-15

5

167

685

381

6,50-16

5

175

760

406

7,50-18

5,5

205

860

457

8,00-20

6

220

965

508

5-12

4

127

545

305

5-14

4

127

595

356

5-26

4

127

900

660

6-10

5

157

550

254

6-12

5

157

600

305

6-14

5

157

650

356

7-14

5

173

690

356

7-16

6

183

740

406

8-16

6

201

790

406

8-18

7

211

840

457

7,2-20

6

183

845

508

7,2-24

6

183

945

610

7,2-30

6

183

1 095

762

7,2-36

6

183

1 250

914

7,2-40

6

183

1 350

1 016

8,3-16

7

211

790

406

8,3-20

7

211

890

508

8,3-22

7

211

940

559

8,3-24

7

211

211

985

995

610

8,3-26

7

211

1 045

660

8,3-28

7

211

1 095

711

8,3-32

7

211

211

1 190

1 195

813

8,3-36

7

211

211

1 290

1 300

914

8,3-38

7

211

1 350

965

8,3-42

7

211

211

1 440

1 450

1 067

8,3-44

7

211

211

1 495

1 500

1 118

9,5-16

8

241

845

406

9,5-18

8

241

895

457

9,5-20

8

241

241

940

945

508

9,5-22

8

241

995

559

9,5-24

8

241

241

1 040

1 050

610

9,5-26

8

241

1 100

660

9,5-28

8

241

1 140

711

9,5-32

8

241

1 250

813

9,5-36

8

241

241

1 345

1 355

914

9,5-38

8

241

1 405

965

9,5-42

8

241

1 505

1 067

9,5-44

8

241

241

1 550

1 555

1 118

9,5-48

8

241

241

1 650

1 655

1 219

Tabuľka 2 (druhá z troch tabuliek)

Pneumatiky hnacích kolies poľnohospodárskych traktorov – normálny profil

| Označenie rozmeru pneumatiky | Kód šírky teoretického ráfika (A1) | Šírka menovitého prierezu (S1)
  (mm) | Celkový priemer (D)
  (mm) | Menovitý priemer ráfika (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radiálne | Diagonálne | Radiálne | Diagonálne |
| 11,2-18 | 10 | | 284 | | 955 | 457 |
| 11,2-20 | 10 | 284 | 284 | 995 | 1 005 | 508 |
| 11,2-24 | 10 | 284 | 284 | 1 095 | 1 105 | 610 |
| 11,2-26 | 10 | | 284 | | 1 155 | 660 |
| 11,2-28 | 10 | 284 | 284 | 1 200 | 1 205 | 711 |
| 11,2-36 | 10 | 284 | 284 | 1 400 | 1 410 | 914 |
| 11,2-38 | 10 | 284 | 284 | 1 455 | 1 460 | 965 |
| 11,2-42 | 10 | 284 | | 1 555 | | 1 067 |
| 11,2-44 | 10 | 284 | | 1 610 | | 1 118 |
| 11,2-48 | 10 | 284 | | 1 710 | | 1 219 |
| 12,4-16 | 11 | | 315 | | 956 | 406 |
| 12,4-20 | 11 | 315 | | 1 045 | | 508 |
| 12,4-24 | 11 | 315 | 315 | 1 145 | 1 160 | 610 |
| 12,4-26 | 11 | | 315 | | 1 210 | 660 |
| 12,4-28 | 11 | 315 | 315 | 1 250 | 1 260 | 711 |
| 12,4-30 | 11 | | 315 | | 1 310 | 762 |
| 12,4-32 | 11 | 315 | 315 | 1 350 | 1 360 | 813 |
| 12,4-36 | 11 | 315 | 315 | 1 450 | 1 465 | 914 |
| 12,4-38 | 11 | 315 | 315 | 1 500 | 1 515 | 965 |
| 12,4-42 | 11 | | 315 | | 1 615 | 1 067 |
| 12,4-46 | 11 | 315 | | 1 705 | | 1 168 |
| 12,4-52 | 11 | 315 | | 1 860 | | 1 321 |
| 13,6-16 | 12 | | 345 | | 1 005 | 406 |
| 13,6-24 | 12 | 345 | 345 | 1 190 | 1 210 | 610 |
| 13,6-26 | 12 | 345 | 345 | 1 260 | 1 260 | 660 |
| 13,6-28 | 12 | 345 | 345 | 1 295 | 1 310 | 711 |
| 13,6-36 | 12 | 345 | 345 | 1 500 | 1 515 | 914 |
| 13,6-38 | 12 | 345 | 345 | 1 550 | 1 565 | 965 |
| 13,6-48 | 12 | 345 | | 1 805 | | 1 219 |
| 13,9-36 | 12 | | 353 | | 1 478 | 965 |
| 14,9/80-24 | 12 | | 368 | | 1 215 | 610 |
| 14,9-20 | 13 | | 378 | | 1 165 | 508 |
| 14,9-24 | 13 | 378 | 378 | 1 245 | 1 265 | 610 |
| 14,9-26 | 13 | 378 | 378 | 1 295 | 1 315 | 660 |
| 14,9-28 | 13 | 378 | 378 | 1 350 | 1 365 | 711 |
| 14,9-30 | 13 | 378 | 378 | 1 400 | 1 415 | 762 |
| 14,9-38 | 13 | 378 | 378 | 1 600 | 1 615 | 965 |
| 14,9-46 | 13 | 378 | | 1 824 | | 1 168 |
| 15,5-38 | 14 | 394 | 394 | 1 565 | 1 570 | 965 |
| 16,9-24 | 15 | 429 | 429 | 1 320 | 1 335 | 610 |
| 16,9-26 | 15 | 429 | 429 | 1 370 | 1 385 | 660 |
| 16,9-28 | 15 | 429 | 429 | 1 420 | 1 435 | 711 |
| 16,9-30 | 15 | 429 | 429 | 1 475 | 1 485 | 762 |
| 16,9-34 | 15 | 429 | 429 | 1 575 | 1 585 | 864 |
| 16,9-38 | 15 | 429 | 429 | 1 675 | 1 690 | 965 |
| 16,9-42 | 15 | 429 | | 1 775 | | 1 067 |
| 18,4-16.1 | 16 | | 467 | | 1 137 | 409 |
| 18,4-24 | 16 | 467 | 467 | 1 395 | 1 400 | 610 |
| 18,4-26 | 16 | 467 | 467 | 1 440 | 1 450 | 660 |
| 18,4-28 | 16 | 467 | 467 | 1 490 | 1 501 | 711 |
| 18,4-30 | 16 | 467 | 467 | 1 545 | 1 550 | 762 |
| 18,4-34 | 16 | 467 | 467 | 1 645 | 1 650 | 864 |
| 18,4-38 | 16 | 467 | 467 | 1 750 | 1 750 | 965 |
| 18,4-42 | 16 | 467 | 467 | 1 850 | 1 850 | 1 067 |
| 18,4-46 | 16 | 467 | | 1 958 | | 1 168 |

Označenie rozmeru pneumatiky

Kód šírky teoretického ráfika (A1)

Šírka menovitého prierezu (S1)

(mm)

Celkový priemer (D)

(mm)

Menovitý priemer ráfika (d)

(mm)

Radiálne

Diagonálne

Radiálne

Diagonálne

11,2-18

10

284

955

457

11,2-20

10

284

284

995

1 005

508

11,2-24

10

284

284

1 095

1 105

610

11,2-26

10

284

1 155

660

11,2-28

10

284

284

1 200

1 205

711

11,2-36

10

284

284

1 400

1 410

914

11,2-38

10

284

284

1 455

1 460

965

11,2-42

10

284

1 555

1 067

11,2-44

10

284

1 610

1 118

11,2-48

10

284

1 710

1 219

12,4-16

11

315

956

406

12,4-20

11

315

1 045

508

12,4-24

11

315

315

1 145

1 160

610

12,4-26

11

315

1 210

660

12,4-28

11

315

315

1 250

1 260

711

12,4-30

11

315

1 310

762

12,4-32

11

315

315

1 350

1 360

813

12,4-36

11

315

315

1 450

1 465

914

12,4-38

11

315

315

1 500

1 515

965

12,4-42

11

315

1 615

1 067

12,4-46

11

315

1 705

1 168

12,4-52

11

315

1 860

1 321

13,6-16

12

345

1 005

406

13,6-24

12

345

345

1 190

1 210

610

13,6-26

12

345

345

1 260

1 260

660

13,6-28

12

345

345

1 295

1 310

711

13,6-36

12

345

345

1 500

1 515

914

13,6-38

12

345

345

1 550

1 565

965

13,6-48

12

345

1 805

1 219

13,9-36

12

353

1 478

965

14,9/80-24

12

368

1 215

610

14,9-20

13

378

1 165

508

14,9-24

13

378

378

1 245

1 265

610

14,9-26

13

378

378

1 295

1 315

660

14,9-28

13

378

378

1 350

1 365

711

14,9-30

13

378

378

1 400

1 415

762

14,9-38

13

378

378

1 600

1 615

965

14,9-46

13

378

1 824

1 168

15,5-38

14

394

394

1 565

1 570

965

16,9-24

15

429

429

1 320

1 335

610

16,9-26

15

429

429

1 370

1 385

660

16,9-28

15

429

429

1 420

1 435

711

16,9-30

15

429

429

1 475

1 485

762

16,9-34

15

429

429

1 575

1 585

864

16,9-38

15

429

429

1 675

1 690

965

16,9-42

15

429

1 775

1 067

18,4-16.1

16

467

1 137

409

18,4-24

16

467

467

1 395

1 400

610

18,4-26

16

467

467

1 440

1 450

660

18,4-28

16

467

467

1 490

1 501

711

18,4-30

16

467

467

1 545

1 550

762

18,4-34

16

467

467

1 645

1 650

864

18,4-38

16

467

467

1 750

1 750

965

18,4-42

16

467

467

1 850

1 850

1 067

18,4-46

16

467

1 958

1 168

Tabuľka 2 (tretia z troch tabuliek)

Pneumatiky hnacích kolies poľnohospodárskych traktorov – normálny a nízky profil

| Označenie rozmeru pneumatiky | Kód šírky teoretického ráfika (A1) | Šírka menovitého prierezu (S1)
  (mm) | Celkový priemer (D)
  (mm) | Menovitý priemer ráfika (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radiálne | Diagonálne | Radiálne | Diagonálne |
| 20,8-34 | 18 | 528 | 528 | 1 735 | 1 735 | 864 |
| 20,8-38 | 18 | 528 | 528 | 1 835 | 1 835 | 965 |
| 20,8-42 | 18 | 528 | 528 | 1 935 | 1 935 | 1 067 |
| 23,1-26 | 20 | 587 | 587 | 1 605 | 1 605 | 660 |
| 23,1-30 | 20 | 587 | 587 | 1 700 | 1 705 | 762 |
| 23,1-34 | 20 | 587 | 587 | 1 800 | 1 805 | 864 |
| 24,5-32 | 21 | 622 | 622 | 1 800 | 1 805 | 813 |
| Nízkoprofilová |
| 7,5L-15 | 6 | | 210 | | 745 | 381 |
| 14,9LR-20 | 13 | 378 | | 1 100 | | 508 |
| 17,5L-24 | 15 | 445 | 445 | 1 241 | 1 265 | 610 |
| 19,5L-24 | 17 | 495 | 495 | 1 314 | 1 339 | 610 |
| 21L-24 | 18 | | 533 | | 1 402 | 610 |
| 28,1-26 | 25 | | 714 | | 1 615 | 660 |
| 28L-26 | 25 | 719 | 714 | 1 607 | 1 615 | 660 |
| 30,5L-32 | 27 | 775 | 775 | 1 820 | 1 820 | 813 |

Označenie rozmeru pneumatiky

Kód šírky teoretického ráfika (A1)

Šírka menovitého prierezu (S1)

(mm)

Celkový priemer (D)

(mm)

Menovitý priemer ráfika (d)

(mm)

Radiálne

Diagonálne

Radiálne

Diagonálne

20,8-34

18

528

528

1 735

1 735

864

20,8-38

18

528

528

1 835

1 835

965

20,8-42

18

528

528

1 935

1 935

1 067

23,1-26

20

587

587

1 605

1 605

660

23,1-30

20

587

587

1 700

1 705

762

23,1-34

20

587

587

1 800

1 805

864

24,5-32

21

622

622

1 800

1 805

813

Nízkoprofilová

7,5L-15

6

210

745

381

14,9LR-20

13

378

1 100

508

17,5L-24

15

445

445

1 241

1 265

610

19,5L-24

17

495

495

1 314

1 339

610

21L-24

18

533

1 402

610

28,1-26

25

714

1 615

660

28L-26

25

719

714

1 607

1 615

660

30,5L-32

27

775

775

1 820

1 820

813

Poznámky:

| 1. | Označenie rozmeru pneumatiky môže byť doplnené dodatkovou číslicou: napr.: 23,1/18 – 26
  namiesto 23,1 – 26. |
| --- | --- |

1.

Označenie rozmeru pneumatiky môže byť doplnené dodatkovou číslicou: napr.: 23,1/18 – 26

namiesto 23,1 – 26.

| 2. | Pneumatiky radiálnej konštrukcie sa označujú písmenom „R“ namiesto „-“ (napr. 23,1R26). |
| --- | --- |

2.

Pneumatiky radiálnej konštrukcie sa označujú písmenom „R“ namiesto „-“ (napr. 23,1R26).

| 3. | Koeficient pre výpočet celkovej šírky: + 8 %. |
| --- | --- |

3.

Koeficient pre výpočet celkovej šírky: + 8 %.

Tabuľka 3

Pneumatiky hnaného kolesa pre poľnohospodárske traktory – séria nízkoprofilová

| Označenie rozmeru pneumatiky | Kód šírky teoretického ráfika (A1) | Šírka menovitého prierezu (S1)
  (mm) | Celkový priemer (D)
  (mm) | Menovitý priemer ráfika (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11,2/78-28 | 10 | 296 | 1 180 | 711 |
| 12,4/78-28 | 11 | 327 | 1 240 | 711 |
| 12,4/78-36 | 11 | 327 | 1 440 | 914 |
| 13,6/78-28 | 12 | 367 | 1 285 | 711 |
| 13,6/78-36 | 12 | 367 | 1 490 | 914 |
| 14,9/78-28 | 13 | 400 | 1 345 | 711 |
| 16,9/78-28 | 15 | 452 | 1 410 | 711 |
| 16,9/78-30 | 15 | 452 | 1 460 | 762 |
| 16,9/78-34 | 15 | 452 | 1 560 | 864 |
| 16,9/78-38 | 15 | 452 | 1 665 | 965 |
| 18,4/78-30 | 16 | 490 | 1 525 | 762 |
| 18,4/78-38 | 16 | 490 | 1 730 | 965 |

Označenie rozmeru pneumatiky

Kód šírky teoretického ráfika (A1)

Šírka menovitého prierezu (S1)

(mm)

Celkový priemer (D)

(mm)

Menovitý priemer ráfika (d)

(mm)

11,2/78-28

10

296

1 180

711

12,4/78-28

11

327

1 240

711

12,4/78-36

11

327

1 440

914

13,6/78-28

12

367

1 285

711

13,6/78-36

12

367

1 490

914

14,9/78-28

13

400

1 345

711

16,9/78-28

15

452

1 410

711

16,9/78-30

15

452

1 460

762

16,9/78-34

15

452

1 560

864

16,9/78-38

15

452

1 665

965

18,4/78-30

16

490

1 525

762

18,4/78-38

16

490

1 730

965

Tabuľka 4

Pneumatiky hnaných kolies poľnohospodárskych traktorov – séria nízkoprofilová

| Označenie rozmeru pneumatiky | Kód šírky teoretického ráfika (A1) | Šírka menovitého prierezu (S1)
  (mm) | Celkový priemer (D)
  (mm) | Menovitý priemer ráfika (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 300/70R20 | 9 | 295 | 952 | 508 |
| 320/70R20 | 10 | 319 | 982 | 508 |
| 320/70R24 | 10 | 319 | 1 094 | 610 |
| 320/70R28 | 10 | 319 | 1 189 | 711 |
| 360/70R20 | 11 | 357 | 1 042 | 508 |
| 360/70R24 | 11 | 357 | 1 152 | 610 |
| 360/70R28 | 11 | 357 | 1 251 | 711 |
| 380/70R20 | 12 | 380 | 1 082 | 508 |
| 380/70R24 | 12 | 380 | 1 190 | 610 |
| 380/70R28 | 12 | 380 | 1 293 | 711 |
| 420/70R24 | 13 | 418 | 1 248 | 610 |
| 420/70R28 | 13 | 418 | 1 349 | 711 |
| 420/70R30 | 13 | 418 | 1 398 | 762 |
| 480/70R24 | 15 | 479 | 1 316 | 610 |
| 480/70R26 | 15 | 479 | 1 372 | 660 |
| 480/70R28 | 15 | 479 | 1 421 | 711 |
| 480/70R30 | 15 | 479 | 1 478 | 762 |
| 480/70R34 | 15 | 479 | 1 580 | 864 |
| 480/70R38 | 15 | 479 | 1 681 | 965 |
| 520/70R26 | 16 | 516 | 1 456 | 660 |
| 520/70R30 | 16 | 516 | 1 536 | 762 |
| 520/70R34 | 16 | 516 | 1 640 | 864 |
| 520/70R38 | 16 | 516 | 1 749 | 965 |
| 580/70R38 | 18 | 577 | 1 827 | 965 |

Označenie rozmeru pneumatiky

Kód šírky teoretického ráfika (A1)

Šírka menovitého prierezu (S1)

(mm)

Celkový priemer (D)

(mm)

Menovitý priemer ráfika (d)

(mm)

300/70R20

9

295

952

508

320/70R20

10

319

982

508

320/70R24

10

319

1 094

610

320/70R28

10

319

1 189

711

360/70R20

11

357

1 042

508

360/70R24

11

357

1 152

610

360/70R28

11

357

1 251

711

380/70R20

12

380

1 082

508

380/70R24

12

380

1 190

610

380/70R28

12

380

1 293

711

420/70R24

13

418

1 248

610

420/70R28

13

418

1 349

711

420/70R30

13

418

1 398

762

480/70R24

15

479

1 316

610

480/70R26

15

479

1 372

660

480/70R28

15

479

1 421

711

480/70R30

15

479

1 478

762

480/70R34

15

479

1 580

864

480/70R38

15

479

1 681

965

520/70R26

16

516

1 456

660

520/70R30

16

516

1 536

762

520/70R34

16

516

1 640

864

520/70R38

16

516

1 749

965

580/70R38

18

577

1 827

965

Tabuľka 5

Pneumatiky poľnohospodárskeho náradia – normálny profil

| Označenie rozmerov pneumatiky | Kód šírky teoretického ráfika (A1) | Šírka menovitého prierezu (S1) | Celkový priemer (D) | Menovitý priemer ráfika (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| (mm) | (mm) | (mm) |
| 125 – 15 IMP | 3,5 | 127 | 590 | | 381 |
| 140 – 6 IMP | 4,5 | 135 | 315 | | 152 |
| 165 – 15 IMP | 4,5 | 167 | 650 | | 381 |
| 2,50 – 4 IMP | 1,75 | 68 | 225 | | 102 |
| 2,75 – 4 IMP | 1,75 | 70 | 234 | | 102 |
| 2,50 – 8 IMP | 1,5 | 68 | 338 | | 203 |
| 3,00 – 4 IMP | 2,5 | 90 | 265 | | 102 |
| 3,00 – 8 IMP | 2,5 | 90 | 367 | | 203 |
| 3,00 – 10 IMP | 2,5 | 90 | 418 | | 254 |
| 3,25 – 8 IMP | 2,10 | 84 | 366 | | 203 |
| 3,25 – 16 IMP | 1,85 | 88 | 590 | | 406 |
| 4,10/3,50-4 IMP | 2,10 | 89 | 272 | | 101 |
| 3,50 – 5 IMP | 3 | 95 | 292 | | 127 |
| 3,50 – 6 IMP | 2,5 | 100 | 343 | | 152 |
| 3,50 – 8 IMP | 2,5 | 100 | 393 | | 203 |
| 3,50 – 16 IMP | 1,85 | 92 | 590 | | 406 |
| 4,00 – 4 IMP | 3 | 114 | 313 | | 102 |
| 4,00 – 5 IMP | 3 | 102 | 310 | | 127 |
| 4,00 – 6 IMP | 3 | 114 | 374 | | 152 |
| 4,00 – 8 IMP | 3 | 112 | 418 | 425 | 203 |
| 4,00 – 9 IMP | 3 | 112 | 443 | 460 | 229 |
| 4,0 – 10 IMP | 3 | 114 | 455 | 465 | 254 |
| 4,00 – 10 IMP | 3 | 114 | 465 | 475 | 254 |
| 4,00 – 12 IMP | 3 | 112 | 519 | 536 | 305 |
| 4,00 – 15 IMP | 3 | 112 | 595 | 612 | 381 |
| 4,00 – 16 IMP | 3 | 114 | 608 | | 406 |
| 4,00 – 18 IMP | 3 | 112 | 672 | 688 | 457 |
| 4,00 – 19 IMP | 3 | 114 | 672 | | 483 |
| 4,00 – 21 IMP | 3 | 112 | 694 | | 533 |
| 4,00/4,50 – 21 IMP | | 110 | 765 | | 533 |
| 4,10 – 4 IMP | 3,25 | 102 | 765 | | 102 |
| 4,10 – 6 IMP | 3,25 | 102 | 268 | | 152 |
| 4,50 – 9 IMP | 3 | 124 | 319 | | 229 |
| 4,50 – 14 IMP | 3 | 124 | 466 | | 356 |
| 4,50 – 16 IMP | 3 | 123 | 593 | | 406 |
| 4,50 – 19 IMP | 3 | 124 | 720 | 733 | 483 |
| 4,80 – 8 IMP | 3,75 | 121 | 423 | 449 | 203 |
| 5,00 – 8 IMP | 4 | 145 | 467 | | 203 |
| 5,00 – 9 IMP | 3,5 | 141 | 497 | | 229 |
| 5,0 – 10 IMP | 4 | 145 | 505 | 517 | 254 |
| 5,0 – 12 IMP | 4 | 145 | 566 | | 305 |
| 5,00 – 12 IMP | 4 | 145 | 567 | 580 | 305 |
| 5,00 – 14 IMP | 4 | 145 | 618 | 631 | 356 |
| 5,0 – 15 IMP | 4 | 145 | 642 | | 381 |
| 5,00 – 15 IMP | 3 | 130 | 639 | 655 | 381 |
| 5,00 – 16 IMP | 4 | 145 | 669 | | 406 |
| 5,00/5,25 – 21 IMP | 3 | 136 | 824 | | 533 |
| 5,50 – 16 IMP | 4 | 150 | 685 | 703 | 406 |
| 5,70 – 12 IMP | 4,5 | 146 | 570 | | 305 |
| 5,70 – 15 IMP | 4,5 | 146 | 647 | | 381 |
| 5,90 – 15 IMP | 4 | 150 | 665 | 681 | 381 |
| 6 – 6 IMP | 4 | 145 | 425 | | 152 |
| 6,00 – 9 IMP | 4,5 | 169 | 543 | 556 | 229 |
| 6 – 12 IMP | 5 | 145 | 585 | | 305 |
| 6,0 – 12 IMP | 5 | 155 | 569 | | 305 |
| 6,00 – 12 IMP | 5 | 152 | 579 | | 305 |
| 6,00 – 16 IMP | 4 | 158 | 712 | 729 | 406 |
| 6,00 – 19 IMP | 4,5 | 169 | 810 | | 483 |
| 6,00 – 20 IMP | 4,5 | 169 | 830 | | 508 |
| 6,40 – 15 IMP | 4,5 | 163 | 684 | | 381 |
| 6,5 – 15 IMP | 5 | 163 | 674 | | 381 |
| 6,50 – 10 IMP | 5 | 178 | 597 | | 254 |
| 6,50 – 16 IMP | 4,5 | 173 | 735 | 754 | 406 |
| 6,50 – 20 IMP | 5 | 176 | 850 | | 508 |
| 6,70 – 15 IMP | 4,5 | 182 | 704 | 720 | 381 |
| 6,90 – 9 IMP | 5,5 | 175 | 545 | | 229 |
| 7,00 – 12 IMP | 5 | 187 | 667 | 685 | 305 |
| 7,00 – 14 IMP | 5 | 170 | 691 | | 356 |
| 7,00 – 15 IMP | 5,5 | 200 | 744 | | 381 |
| 7,00 – 16 IMP | 5,5 | 200 | 769 | | 406 |
| 7,00 – 18 IMP | 5,5 | 200 | 820 | | 457 |
| 7,00 – 19 IMP | 5,5 | 200 | 845 | | 483 |
| 7,50 – 10 IMP | 6 | 214 | 634 | 649 | 254 |
| 7,50 – 14 IMP | 5,5 | 194 | 686 | | 356 |
| 7,50 – 15 IMP | 6 | 215 | 808 | | 381 |
| 7,50 – 16 IMP | 5,5 | 202 | 785 | 801 | 406 |
| 7,50 – 18 IMP | 5,5 | 202 | 836 | 852 | 457 |
| 7,50 – 20 IMP | 5,5 | 202 | 887 | 903 | 508 |
| 7,50 – 24 IMP | 5,5 | 202 | 989 | 1 013 | 610 |
| 7,60 – 15 IMP | 5,5 | 193 | 734 | 751 | 381 |
| 8 – 16 IMP | 6 | 211 | 795 | | 406 |
| 8,00 – 6 IMP | 7 | 203 | 452 | | 152 |
| 8,00 – 12 IMP | 5 | 214 | 710 | | 305 |
| 8,00 – 16 IMP | 6 | 206 | 808 | | 406 |
| 8,00 – 19 IMP | 6 | 214 | 888 | | 483 |
| 8,00 – 20 IMP | 6 | 214 | 945 | | 508 |
| 8,25 – 15 IMP | 6,5 | 237 | 835 | | 381 |
| 8,25 – 16 IMP | 6 | 229 | 832 | | 406 |
| 8,25 – 20 IMP | 6 | 229 | 934 | | 508 |
| 9,00 – 10 IMP | 6 | 234 | 696 | | 254 |
| 9,00 – 13 IMP | 5,5 | 247 | 814 | | 330 |
| 9,00 – 15 IMP | 5,5 | 247 | 850 | | 381 |
| 9,00 – 16 IMP | 6 | 234 | 48 | | 406 |
| 9,00 – 24 IMP | 8 | 272 | 1 094 | | 610 |
| 10,00 – 12 IMP | 6,5 | 262 | 790 | | 305 |
| 10,00 – 15 IMP | 8 | 274 | 853 | | 381 |
| 10,00 – 16 IMP | 8 | 274 | 895 | | 406 |
| 10,50 – 16 IMP | 6,5 | 280 | 955 | | 406 |
| 11,00 – 12 IMP | 6,5 | 277 | 835 | | 305 |
| 11,00 – 16 IMP | 6,5 | 277 | 937 | | 406 |
| 11,0 – 20 IMP | 9 | 285 | 950 | | 508 |
| 11,25 – 24 IMP | 10 | 325 | 1 171 | | 610 |
| 11,25 – 28 IMP | 10 | 325 | 1 273 | | 711 |
| 11,5 – 24 IMP | 10 | 305 | 1 070 | | 610 |
| 13,50 – 16,1 IMP | 11 | 353 | 1 021 | 1 043 | 409 |
| 14,0 – 24 IMP | 12 | 370 | 1 170 | | 610 |
| 15,0 – 24 IMP | 13 | 400 | 1 210 | | 610 |
| 15,0 – 28 IMP | 13 | 400 | 1 310 | | 711 |
| 17,0 – 28 IMP | 15 | 455 | 1 390 | | 711 |
| 17,0 – 30 IMP | 15 | 455 | 1 440 | | 762 |
| 18,5 – 34 IMP | 16 | 490 | 1 600 | | 864 |
| 20 – 20 IMP | 14 | 520 | 1 270 | | 508 |
| 190-8 IMP | 5,50 | 182 | 430 | | 203 |

Označenie rozmerov pneumatiky

Kód šírky teoretického ráfika (A1)

Šírka menovitého prierezu (S1)

Celkový priemer (D)

Menovitý priemer ráfika (d)

(*)

(mm)

(mm)

(mm)

125 – 15 IMP

3,5

127

590

381

140 – 6 IMP

4,5

135

315

152

165 – 15 IMP

4,5

167

650

381

2,50 – 4 IMP

1,75

68

225

102

2,75 – 4 IMP

1,75

70

234

102

2,50 – 8 IMP

1,5

68

338

203

3,00 – 4 IMP

2,5

90

265

102

3,00 – 8 IMP

2,5

90

367

203

3,00 – 10 IMP

2,5

90

418

254

3,25 – 8 IMP

2,10

84

366

203

3,25 – 16 IMP

1,85

88

590

406

4,10/3,50-4 IMP

2,10

89

272

101

3,50 – 5 IMP

3

95

292

127

3,50 – 6 IMP

2,5

100

343

152

3,50 – 8 IMP

2,5

100

393

203

3,50 – 16 IMP

1,85

92

590

406

4,00 – 4 IMP

3

114

313

102

4,00 – 5 IMP

3

102

310

127

4,00 – 6 IMP

3

114

374

152

4,00 – 8 IMP

3

112

418

425

203

4,00 – 9 IMP

3

112

443

460

229

4,0 – 10 IMP

3

114

455

465

254

4,00 – 10 IMP

3

114

465

475

254

4,00 – 12 IMP

3

112

519

536

305

4,00 – 15 IMP

3

112

595

612

381

4,00 – 16 IMP

3

114

608

406

4,00 – 18 IMP

3

112

672

688

457

4,00 – 19 IMP

3

114

672

483

4,00 – 21 IMP

3

112

694

533

4,00/4,50 – 21 IMP

110

765

533

4,10 – 4 IMP

3,25

102

765

102

4,10 – 6 IMP

3,25

102

268

152

4,50 – 9 IMP

3

124

319

229

4,50 – 14 IMP

3

124

466

356

4,50 – 16 IMP

3

123

593

406

4,50 – 19 IMP

3

124

720

733

483

4,80 – 8 IMP

3,75

121

423

449

203

5,00 – 8 IMP

4

145

467

203

5,00 – 9 IMP

3,5

141

497

229

5,0 – 10 IMP

4

145

505

517

254

5,0 – 12 IMP

4

145

566

305

5,00 – 12 IMP

4

145

567

580

305

5,00 – 14 IMP

4

145

618

631

356

5,0 – 15 IMP

4

145

642

381

5,00 – 15 IMP

3

130

639

655

381

5,00 – 16 IMP

4

145

669

406

5,00/5,25 – 21 IMP

3

136

824

533

5,50 – 16 IMP

4

150

685

703

406

5,70 – 12 IMP

4,5

146

570

305

5,70 – 15 IMP

4,5

146

647

381

5,90 – 15 IMP

4

150

665

681

381

6 – 6 IMP

4

145

425

152

6,00 – 9 IMP

4,5

169

543

556

229

6 – 12 IMP

5

145

585

305

6,0 – 12 IMP

5

155

569

305

6,00 – 12 IMP

5

152

579

305

6,00 – 16 IMP

4

158

712

729

406

6,00 – 19 IMP

4,5

169

810

483

6,00 – 20 IMP

4,5

169

830

508

6,40 – 15 IMP

4,5

163

684

381

6,5 – 15 IMP

5

163

674

381

6,50 – 10 IMP

5

178

597

254

6,50 – 16 IMP

4,5

173

735

754

406

6,50 – 20 IMP

5

176

850

508

6,70 – 15 IMP

4,5

182

704

720

381

6,90 – 9 IMP

5,5

175

545

229

7,00 – 12 IMP

5

187

667

685

305

7,00 – 14 IMP

5

170

691

356

7,00 – 15 IMP

5,5

200

744

381

7,00 – 16 IMP

5,5

200

769

406

7,00 – 18 IMP

5,5

200

820

457

7,00 – 19 IMP

5,5

200

845

483

7,50 – 10 IMP

6

214

634

649

254

7,50 – 14 IMP

5,5

194

686

356

7,50 – 15 IMP

6

215

808

381

7,50 – 16 IMP

5,5

202

785

801

406

7,50 – 18 IMP

5,5

202

836

852

457

7,50 – 20 IMP

5,5

202

887

903

508

7,50 – 24 IMP

5,5

202

989

1 013

610

7,60 – 15 IMP

5,5

193

734

751

381

8 – 16 IMP

6

211

795

406

8,00 – 6 IMP

7

203

452

152

8,00 – 12 IMP

5

214

710

305

8,00 – 16 IMP

6

206

808

406

8,00 – 19 IMP

6

214

888

483

8,00 – 20 IMP

6

214

945

508

8,25 – 15 IMP

6,5

237

835

381

8,25 – 16 IMP

6

229

832

406

8,25 – 20 IMP

6

229

934

508

9,00 – 10 IMP

6

234

696

254

9,00 – 13 IMP

5,5

247

814

330

9,00 – 15 IMP

5,5

247

850

381

9,00 – 16 IMP

6

234

48

406

9,00 – 24 IMP

8

272

1 094

610

10,00 – 12 IMP

6,5

262

790

305

10,00 – 15 IMP

8

274

853

381

10,00 – 16 IMP

8

274

895

406

10,50 – 16 IMP

6,5

280

955

406

11,00 – 12 IMP

6,5

277

835

305

11,00 – 16 IMP

6,5

277

937

406

11,0 – 20 IMP

9

285

950

508

11,25 – 24 IMP

10

325

1 171

610

11,25 – 28 IMP

10

325

1 273

711

11,5 – 24 IMP

10

305

1 070

610

13,50 – 16,1 IMP

11

353

1 021

1 043

409

14,0 – 24 IMP

12

370

1 170

610

15,0 – 24 IMP

13

400

1 210

610

15,0 – 28 IMP

13

400

1 310

711

17,0 – 28 IMP

15

455

1 390

711

17,0 – 30 IMP

15

455

1 440

762

18,5 – 34 IMP

16

490

1 600

864

20 – 20 IMP

14

520

1 270

508

190-8 IMP

5,50

182

430

203

Poznámky:

| 1. | Príponu „IMP“ je možné na bočnici nahradiť slovom „IMPLEMENT“. |
| --- | --- |

1.

Príponu „IMP“ je možné na bočnici nahradiť slovom „IMPLEMENT“.

| 2. | Pneumatiky radiálnej konštrukcie sa označujú písmenom „R“ namiesto „-“ (napr. 7.5 L R 15). |
| --- | --- |

2.

Pneumatiky radiálnej konštrukcie sa označujú písmenom „R“ namiesto „-“ (napr. 7.5 L R 15).

| 3. | Celkový priemer (D) uvedený v stĺpci (*) sa vzťahuje na pneumatiky označené kódom klasifikácie „I-3“ – pozri bod 3.1.8.2. |
| --- | --- |

3.

Celkový priemer (D) uvedený v stĺpci (*) sa vzťahuje na pneumatiky označené kódom klasifikácie „I-3“ – pozri bod 3.1.8.2.

Tabuľka 6 (prvá z dvoch)

Pneumatiky poľnohospodárskeho náradia – nízkoprofilové

| Označenie rozmerov pneumatiky | Kód šírky teoretického ráfika (A1) | Šírka menovitého prierezu (S1)
  (mm) | Celkový priemer (D) | Menovitý priemer ráfika (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| (mm) |
| 7,5 L – 15 IMP | 6 | 210 | 745 | | 381 |
| 8,5L – 14 IMP | 6 | 216 | 721 | 735 | 356 |
| 9,5L – 14 IMP | 7 | 241 | 741 | 757 | 356 |
| 9,5L – 15 IMP | 7 | 241 | 767 | 782 | 381 |
| 11L – 14 IMP | 8 | 279 | 752 | 770 | 356 |
| 11L – 15 IMP | 8 | 279 | 777 | 796 | 381 |
| 11L – 16 IMP | 8 | 279 | 803 | 821 | 406 |
| 12,5L – 15 IMP | 10 | 318 | 823 | 845 | 381 |
| 12,5L – 16 IMP | 10 | 318 | 848 | 870 | 406 |
| 14 L – 16,1 IMP | 11 | 356 | 940 | | 409 |
| 16,5L – 16,1 IMP | 14 | 419 | 1 024 | 1 046 | 409 |
| 19 L – 16,1 IMP | 16 | 483 | 1 087 | | 409 |
| 21,5 L – 16,1 IMP | 18 | 546 | 1 130 | | 409 |

Označenie rozmerov pneumatiky

Kód šírky teoretického ráfika (A1)

Šírka menovitého prierezu (S1)

(mm)

Celkový priemer (D)

Menovitý priemer ráfika (d)

(mm)

(*)

(mm)

7,5 L – 15 IMP

6

210

745

381

8,5L – 14 IMP

6

216

721

735

356

9,5L – 14 IMP

7

241

741

757

356

9,5L – 15 IMP

7

241

767

782

381

11L – 14 IMP

8

279

752

770

356

11L – 15 IMP

8

279

777

796

381

11L – 16 IMP

8

279

803

821

406

12,5L – 15 IMP

10

318

823

845

381

12,5L – 16 IMP

10

318

848

870

406

14 L – 16,1 IMP

11

356

940

409

16,5L – 16,1 IMP

14

419

1 024

1 046

409

19 L – 16,1 IMP

16

483

1 087

409

21,5 L – 16,1 IMP

18

546

1 130

409

Poznámky:

| 1. | Príponu „IMP“ je možné na bočnici nahradiť slovom „IMPLEMENT“. |
| --- | --- |

1.

Príponu „IMP“ je možné na bočnici nahradiť slovom „IMPLEMENT“.

| 2. | Pneumatiky radiálnej konštrukcie sa označujú písmenom „R“ namiesto „-“ (napr. 7.5 L R 15). |
| --- | --- |

2.

Pneumatiky radiálnej konštrukcie sa označujú písmenom „R“ namiesto „-“ (napr. 7.5 L R 15).

| 3. | Celkový priemer (D) uvedený v stĺpci (*) sa vzťahuje na pneumatiky označené kódom klasifikácie „I-3“ – pozri bod 3.1.8.2. |
| --- | --- |

3.

Celkový priemer (D) uvedený v stĺpci (*) sa vzťahuje na pneumatiky označené kódom klasifikácie „I-3“ – pozri bod 3.1.8.2.

Tabuľka 6 (druhá z dvoch)

Pneumatiky poľnohospodárskeho náradia – nízkoprofilové

| Označenie rozmeru pneumatiky | Kód šírky teoretického ráfika (A1) | Šírka menovitého prierezu (S1)
  (mm) | Celkový priemer (D)
  (mm) | Menovitý priemer ráfika (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| 05/50 – 10 IMP | 7 | 211 | 450 | | 254 |
| 19,0/45 – 17 IMP | 16 | 491 | 866 | | 432 |
| 15,0/55 – 17 IMP | 13 | 391 | 850 | 872 | 432 |
| 10,5/65 – 16 IMP | 9 | 274 | 755 | | 406 |
| 11,0/60 – 16 IMP | 9 | 281 | 742 | | 406 |
| 11,0/65 – 12 IMP | 9 | 281 | 670 | 692 | 305 |
| 13,0/65 – 18 IMP | 11 | 336 | 890 | | 457 |
| 13,0/70 – 16 IMP | 11 | 337 | 890 | | 406 |
| 14,0/65 – 16 IMP | 11 | 353 | 870 | | 406 |
| 9,0/70 – 16 IMP | 7 | 226 | 725 | | 406 |
| 11,5/70 – 16 IMP | 9 | 290 | 815 | | 406 |
| 11,5/70 – 18 IMP | 9 | 290 | 865 | | 457 |
| 15,0/70 – 18 IMP | 13 | 391 | 990 | | 457 |
| 16,0/70 – 20 IMP | 14 | 418 | 1 075 | 1 097 | 508 |
| 16,5/70 – 22.5 IMP | 13 | 417 | 1 158 | | 572 |
| 20,0/70 – 508 IMP | 16 | 508 | 1 220 | | 508 |
| 8,0/75 – 15 IMP | 6,5 | 199 | 710 | | 381 |
| 9,0/75 – 16 IMP | 7 | 226 | 749 | 770 | 406 |
| 10,0/75 – 12 IMP | 9 | 264 | 685 | | 305 |
| 10,0 – 15.3 IMP | 9 | 258 | 785 | | 389 |
| 10,0/75 – 15.3 IMP | 9 | 264 | 760 | 780 | 389 |
| 10,0/75 – 16 IMP | 9 | 264 | 805 | | 406 |
| 12,0/75 – 18 IMP | 9 | 299 | 915 | 937 | 457 |
| 13,0/75 – 16 IMP | 11 | 336 | 900 | | 406 |
| 13,5/75 – 430,9 IMP | 11 | 345 | 945 | | 431 |
| 14,5/75 – 20 IMP | 12 | 372 | 1 060 | | 508 |
| 6,5/80 – 12 IMP | 5 | 163 | 569 | 588 | 305 |
| 6,5/80 – 15 IMP | 5 | 163 | 645 | 663 | 381 |
| 8,50 – 12 IMP | 7 | 235 | 715 | | 305 |
| 10,0/80 – 12 IMP | 9 | 264 | 710 | 730 | 305 |
| 10 – 18 IMP | 9 | 260 | 875 | | 457 |
| 10,5/80 – 18 IMP | 9 | 274 | 885 | 907 | 457 |
| 11,5 – 15,3 IMP | 9 | 295 | 860 | | 389 |
| 11,5/80 – 15,3 IMP | 9 | 290 | 845 | 867 | 389 |
| 12,5/80 – 15,3 IMP | 9 | 307 | 889 | | 389 |
| 12,5/80 – 18 IMP | 9 | 308 | 965 | 987 | 457 |
| 14,5/80 – 18 IMP | 12 | 372 | 1 060 | 1 082 | 457 |
| 15,5/80 – 24 IMP | 13 | 394 | 1 240 | 1 262 | 610 |
| 17,0/80 – 508 IMP | 13 | 426 | 1 200 | | 508 |
| 19,5/80 – 20 IMP | 16 | 499 | 1 300 | | 508 |
| 21,0/80 – 20 IMP | 16 | 525 | 1 362 | | 508 |
| 5,5/85 – 9 IMP | 4 | 145 | 475 | | 229 |
| 10,5/85 – 15,3 IMP | 9 | 274 | 792 | | 389 |
| 13,5/85 – 28 IMP | 11 | 345 | 1 293 | | 711 |
| 16,5/85 – 24 IMP | 13 | 417 | 1 322 | 1 344 | 610 |
| 16,5/85 – 28 IMP | 13 | 417 | 1 423 | 1 445 | 711 |

Označenie rozmeru pneumatiky

Kód šírky teoretického ráfika (A1)

Šírka menovitého prierezu (S1)

(mm)

Celkový priemer (D)

(mm)

Menovitý priemer ráfika (d)

(mm)

(*)

05/50 – 10 IMP

7

211

450

254

19,0/45 – 17 IMP

16

491

866

432

15,0/55 – 17 IMP

13

391

850

872

432

10,5/65 – 16 IMP

9

274

755

406

11,0/60 – 16 IMP

9

281

742

406

11,0/65 – 12 IMP

9

281

670

692

305

13,0/65 – 18 IMP

11

336

890

457

13,0/70 – 16 IMP

11

337

890

406

14,0/65 – 16 IMP

11

353

870

406

9,0/70 – 16 IMP

7

226

725

406

11,5/70 – 16 IMP

9

290

815

406

11,5/70 – 18 IMP

9

290

865

457

15,0/70 – 18 IMP

13

391

990

457

16,0/70 – 20 IMP

14

418

1 075

1 097

508

16,5/70 – 22.5 IMP

13

417

1 158

572

20,0/70 – 508 IMP

16

508

1 220

508

8,0/75 – 15 IMP

6,5

199

710

381

9,0/75 – 16 IMP

7

226

749

770

406

10,0/75 – 12 IMP

9

264

685

305

10,0 – 15.3 IMP

9

258

785

389

10,0/75 – 15.3 IMP

9

264

760

780

389

10,0/75 – 16 IMP

9

264

805

406

12,0/75 – 18 IMP

9

299

915

937

457

13,0/75 – 16 IMP

11

336

900

406

13,5/75 – 430,9 IMP

11

345

945

431

14,5/75 – 20 IMP

12

372

1 060

508

6,5/80 – 12 IMP

5

163

569

588

305

6,5/80 – 15 IMP

5

163

645

663

381

8,50 – 12 IMP

7

235

715

305

10,0/80 – 12 IMP

9

264

710

730

305

10 – 18 IMP

9

260

875

457

10,5/80 – 18 IMP

9

274

885

907

457

11,5 – 15,3 IMP

9

295

860

389

11,5/80 – 15,3 IMP

9

290

845

867

389

12,5/80 – 15,3 IMP

9

307

889

389

12,5/80 – 18 IMP

9

308

965

987

457

14,5/80 – 18 IMP

12

372

1 060

1 082

457

15,5/80 – 24 IMP

13

394

1 240

1 262

610

17,0/80 – 508 IMP

13

426

1 200

508

19,5/80 – 20 IMP

16

499

1 300

508

21,0/80 – 20 IMP

16

525

1 362

508

5,5/85 – 9 IMP

4

145

475

229

10,5/85 – 15,3 IMP

9

274

792

389

13,5/85 – 28 IMP

11

345

1 293

711

16,5/85 – 24 IMP

13

417

1 322

1 344

610

16,5/85 – 28 IMP

13

417

1 423

1 445

711

Poznámky:

| 1. | Príponu „IMP“ je možné na bočnici nahradiť slovom „IMPLEMENT“. |
| --- | --- |

1.

Príponu „IMP“ je možné na bočnici nahradiť slovom „IMPLEMENT“.

| 2. | Pneumatiky radiálnej konštrukcie sa označujú písmenom „R“ namiesto „-“ (napr. 205/50R10). |
| --- | --- |

2.

Pneumatiky radiálnej konštrukcie sa označujú písmenom „R“ namiesto „-“ (napr. 205/50R10).

| 3. | Celkový priemer (D) uvedený v stĺpci (*) sa vzťahuje na pneumatiky označené kódom klasifikácie „I-3“ – pozri bod 3.1.8.2. |
| --- | --- |

3.

Celkový priemer (D) uvedený v stĺpci (*) sa vzťahuje na pneumatiky označené kódom klasifikácie „I-3“ – pozri bod 3.1.8.2.

Tabuľka 7 (prvá z dvoch)

Poľnohospodárske pneumatiky vysoko flotačné

| Označenie rozmeru pneumatiky | Kód šírky teoretického ráfika (A1) | Šírka menovitého prierezu (S1)
  (mm) | Celkový priemer (D)
  (mm) | Menovitý priemer ráfika (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9×3,50 – 4 | 2,75 | 91 | 229 | 101 |
| 11×4,00 – 4 | 3,25 | 102 | 280 | 101 |
| 11×4,00 – 5 | 3 | 104 | 272 | 127 |
| 11×7 – 4 | 6 | 185 | 270 | 101 |
| 12×4,00 – 5 | 3 | 112 | 298 | 127 |
| 13×5,00 – 6 | 3,5 | 122 | 320 | 152 |
| 13×6,00-6 | 5 | 154 | 330 | 152 |
| 13×6,00 – 8 | 5 | 154 | 330 | 203 |
| 13×6,50 – 6 | 5 | 163 | 330 | 152 |
| 14×4,50-6 | 3,5 | 113 | 356 | 152 |
| 14×5,00 – 6 | 4 | 127 | 347 | 152 |
| 14×6,00 – 6 | 4,5 | 157 | 340 | 152 |
| 15×6,00 – 6 | 4,5 | 155 | 366 | 152 |
| 16×4,50 – 9 | 3 | 105 | 405 | 229 |
| 16×5,50 – 8 | 4,25 | 142 | 414 | 203 |
| 16×6,50 – 8 | 5,375 | 165 | 405 | 203 |
| 16×7,50 – 8 | 5,375 | 188 | 411 | 203 |
| 17×8,00 – 8 | 7 | 203 | 438 | 203 |
| 17×8,00 – 12 | 7 | 203 | 432 | 305 |
| 18×6,50 – 8 | 5 | 163 | 457 | 203 |
| 18×7,00 – 8 | 5,5 | 178 | 450 | 203 |
| 18×7,50-8 | 6 | 191 | 457 | 203 |
| 18×8,50 – 8 | 7 | 214 | 450 | 203 |
| 18×9,50 – 8 | 7 | 235 | 462 | 203 |
| 19×7,50 – 8 | 5,5 | 180 | 480 | 203 |
| 19×8,00 – 10 | 7 | 203 | 483 | 254 |
| 19×9,50-8 | 7,5 | 240 | 483 | 203 |
| 19×10,00 – 8 | 8,5 | 254 | 483 | 203 |
| 20×8,00-8 | 6,5 | 204 | 508 | 203 |
| 20×8,00 – 10 | 7 | 203 | 500 | 254 |
| 20×9,00-8 | 7 | 227 | 508 | 203 |
| 20×10,00 – 8 | 8 | 254 | 508 | 203 |
| 20×10,00 – 10 | 8,5 | 254 | 508 | 254 |
| 20,5×8,00 – 10 | 6 | 208 | 526 | 254 |
| 21×7,00-10 | 5,5 | 177 | 533 | 254 |
| 21×8,00 - 10 | 7 | 203 | 525 | 254 |
| AT21×7 – 10 | 5,5 | 177 | 533 | 254 |
| 21×11,00 – 8 | 8,5 | 282 | 518 | 203 |
| 21×11,00 – 10 | 9 | 279 | 525 | 254 |
| 22×8,00 – 10 | 6 | 196 | 556 | 254 |
| 22×8,50 – 12 | 7 | 216 | 551 | 305 |
| AT22×9 – 8 | 7 | 227 | 559 | 203 |
| 22×10,00 – 8 | 7 | 244 | 572 | 203 |
| 22×10,00 – 10 | 8,5 | 254 | 559 | 254 |
| 22×11,00 – 8 | 8,5 | 284 | 546 | 203 |
| 22×11,00 – 10 | 8,5 | 254 | 559 | 254 |
| AT23×7 – 10 | 5,5 | 175 | 587 | 254 |
| AT23×8 – 11 | 6,5 | 204 | 584 | 279 |
| 23×8,50 – 12 | 7 | 214 | 575 | 305 |
| 23×9,00 – 12 | 7,5 | 229 | 575 | 305 |
| 23×9,50-12 | 7 | 235 | 577 | 305 |
| 23×10,50 – 12 | 8,5 | 264 | 579 | 305 |
| AT24×8 – 11 | 6,5 | 204 | 610 | 279 |
| AT24×9 – 11 | 7 | 227 | 610 | 279 |
| AT24×10 – 11 | 8 | 254 | 610 | 279 |
| 24×8,50 – 12 | 7 | 213 | 602 | 305 |
| 24×8,50 – 14 | 7 | 213 | 602 | 356 |
| 24×11,00 – 10 | 8,5 | 254 | 607 | 254 |
| 24×12,00-12 | 9,5 | 304 | 610 | 305 |
| 24×13,00 – 12 | 10,5 | 325 | 592 | 305 |
| 25×7,50 – 15 | 5,5 | 191 | 640 | 381 |
| AT25×8 – 12 | 6,5 | 204 | 635 | 305 |
| 25×8,00-12 | 6,5 | 203 | 635 | 305 |
| 25×8,50 – 14 | 7 | 213 | 645 | 356 |
| 25×10,00-12 | 8 | 254 | 635 | 305 |
| 25×10,50 – 15 | 8 | 267 | 640 | 381 |
| 25×11,00-12 | 9 | 279 | 635 | 305 |
| AT25×11 – 9 | 9 | 281 | 635 | 229 |
| AT25×11 – 10 | 8,5 | 262 | 645 | 254 |

Označenie rozmeru pneumatiky

Kód šírky teoretického ráfika (A1)

Šírka menovitého prierezu (S1)

(mm)

Celkový priemer (D)

(mm)

Menovitý priemer ráfika (d)

(mm)

9×3,50 – 4

2,75

91

229

101

11×4,00 – 4

3,25

102

280

101

11×4,00 – 5

3

104

272

127

11×7 – 4

6

185

270

101

12×4,00 – 5

3

112

298

127

13×5,00 – 6

3,5

122

320

152

13×6,00-6

5

154

330

152

13×6,00 – 8

5

154

330

203

13×6,50 – 6

5

163

330

152

14×4,50-6

3,5

113

356

152

14×5,00 – 6

4

127

347

152

14×6,00 – 6

4,5

157

340

152

15×6,00 – 6

4,5

155

366

152

16×4,50 – 9

3

105

405

229

16×5,50 – 8

4,25

142

414

203

16×6,50 – 8

5,375

165

405

203

16×7,50 – 8

5,375

188

411

203

17×8,00 – 8

7

203

438

203

17×8,00 – 12

7

203

432

305

18×6,50 – 8

5

163

457

203

18×7,00 – 8

5,5

178

450

203

18×7,50-8

6

191

457

203

18×8,50 – 8

7

214

450

203

18×9,50 – 8

7

235

462

203

19×7,50 – 8

5,5

180

480

203

19×8,00 – 10

7

203

483

254

19×9,50-8

7,5

240

483

203

19×10,00 – 8

8,5

254

483

203

20×8,00-8

6,5

204

508

203

20×8,00 – 10

7

203

500

254

20×9,00-8

7

227

508

203

20×10,00 – 8

8

254

508

203

20×10,00 – 10

8,5

254

508

254

20,5×8,00 – 10

6

208

526

254

21×7,00-10

5,5

177

533

254

21×8,00 - 10

7

203

525

254

AT21×7 – 10

5,5

177

533

254

21×11,00 – 8

8,5

282

518

203

21×11,00 – 10

9

279

525

254

22×8,00 – 10

6

196

556

254

22×8,50 – 12

7

216

551

305

AT22×9 – 8

7

227

559

203

22×10,00 – 8

7

244

572

203

22×10,00 – 10

8,5

254

559

254

22×11,00 – 8

8,5

284

546

203

22×11,00 – 10

8,5

254

559

254

AT23×7 – 10

5,5

175

587

254

AT23×8 – 11

6,5

204

584

279

23×8,50 – 12

7

214

575

305

23×9,00 – 12

7,5

229

575

305

23×9,50-12

7

235

577

305

23×10,50 – 12

8,5

264

579

305

AT24×8 – 11

6,5

204

610

279

AT24×9 – 11

7

227

610

279

AT24×10 – 11

8

254

610

279

24×8,50 – 12

7

213

602

305

24×8,50 – 14

7

213

602

356

24×11,00 – 10

8,5

254

607

254

24×12,00-12

9,5

304

610

305

24×13,00 – 12

10,5

325

592

305

25×7,50 – 15

5,5

191

640

381

AT25×8 – 12

6,5

204

635

305

25×8,00-12

6,5

203

635

305

25×8,50 – 14

7

213

645

356

25×10,00-12

8

254

635

305

25×10,50 – 15

8

267

640

381

25×11,00-12

9

279

635

305

AT25×11 – 9

9

281

635

229

AT25×11 – 10

8,5

262

645

254

Tabuľka 7 (druhá z dvoch)

Poľnohospodárske pneumatiky vysoko flotačné

| Označenie rozmeru pneumatiky | Kód šírky teoretického ráfika (A1) | Šírka menovitého prierezu (S1)
  (mm) | Celkový priemer (D)
  (mm) | Menovitý priemer ráfika (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25×12,00 – 9 | 10 | 305 | 635 | 229 |
| 25×12,50 – 15 | 10 | 310 | 640 | 381 |
| 26×10,00 – 12 | 10 | 310 | 660 | 305 |
| 26×12,00 – 12 | 10 | 310 | 660 | 305 |
| 26×14,00 – 12 | 12 | 356 | 660 | 305 |
| 27×8,50 – 15 | 7 | 214 | 680 | 381 |
| 27×9,50 – 15 | 7 | 229 | 686 | 381 |
| 27×10,50 – 15 | 8,5 | 259 | 691 | 381 |
| 27×10 – 15.3 | 9 | 261 | 685 | 389 |
| 28×9,00 – 15 | 7 | 234 | 710 | 381 |
| 28×13 – 15 | 11,5 | 330 | 711 | 381 |
| 29×12,00 – 15 | 10 | 310 | 742 | 381 |
| 29×12,50 – 15 | 10 | 310 | 742 | 381 |
| 29×13,50 – 15 | 10 | 351 | 742 | 381 |
| 31×11,50 – 15 | 8 | 301 | 793 | 381 |
| 31×12,50 – 15 | 10 | 310 | 792 | 381 |
| 31×13,50 – 15 | 10 | 351 | 782 | 381 |
| 31×13,5 – 15 | 10 | 351 | 782 | 381 |
| 31×15,50 – 15 | 13 | 391 | 792 | 381 |
| 31×15,5 – 15 | 13 | 391 | 792 | 381 |
| 33×12,50 – 15 | 10 | 310 | 843 | 381 |
| 33×15,50 – 15 | 13 | 391 | 843 | 381 |
| 36×13,50 – 15 | 10 | 351 | 909 | 381 |
| 38×14,00 – 20 | 11 | 356 | 991 | 508 |
| 38×18,00 – 20 | 14 | 457 | 991 | 508 |
| 38×20,00 – 16.1 | 16 | 488 | 991 | 409 |
| 41×14,00 – 20 | 11 | 356 | 1 067 | 508 |
| 42×25,00 – 20 | 20,5 | 622 | 1 080 | 508 |
| 43×13,50 – 22 | 10 | 360 | 1 102 | 559 |
| 44×18,00 – 20 | 14 | 457 | 1 143 | 508 |
| 44×41,00 – 20 | 36 | 991 | 1 143 | 508 |
| 48×20,00 – 24 | 15 | 457 | 1 245 | 610 |
| 48×25,00 – 20 | 20,5 | 635 | 1 245 | 508 |
| 48×31,00 – 20 | 26 | 775 | 1 245 | 508 |
| 54×31,00 – 26 | 26 | 775 | 1 397 | 660 |
| 66×43,00 – 25 | 36 | 1 054 | 1 702 | 635 |
| 66×43,00 – 26 | 36 | 1 054 | 1 702 | 660 |
| 66×44,00 – 25 | 36 | 1 118 | 1 702 | 635 |
| 67×34,00 – 25 | 30 | 864 | 1 727 | 635 |
| 67×34,00 – 26 | 30 | 864 | 1 727 | 660 |
| 67×34,00 – 30 | 30 | 864 | 1 727 | 762 |
| 68×50,00 – 32 | 44 | 1 270 | 1 753 | 813 |
| VA73×44,00 – 32 | 36 | 1 118 | 1 880 | 813 |
| DH73×44,00 – 32 | 36 | 1 118 | 1 880 | 813 |
| DH73×50,00-32 | 44 | 1 270 | 1 880 | 813 |

Označenie rozmeru pneumatiky

Kód šírky teoretického ráfika (A1)

Šírka menovitého prierezu (S1)

(mm)

Celkový priemer (D)

(mm)

Menovitý priemer ráfika (d)

(mm)

25×12,00 – 9

10

305

635

229

25×12,50 – 15

10

310

640

381

26×10,00 – 12

10

310

660

305

26×12,00 – 12

10

310

660

305

26×14,00 – 12

12

356

660

305

27×8,50 – 15

7

214

680

381

27×9,50 – 15

7

229

686

381

27×10,50 – 15

8,5

259

691

381

27×10 – 15.3

9

261

685

389

28×9,00 – 15

7

234

710

381

28×13 – 15

11,5

330

711

381

29×12,00 – 15

10

310

742

381

29×12,50 – 15

10

310

742

381

29×13,50 – 15

10

351

742

381

31×11,50 – 15

8

301

793

381

31×12,50 – 15

10

310

792

381

31×13,50 – 15

10

351

782

381

31×13,5 – 15

10

351

782

381

31×15,50 – 15

13

391

792

381

31×15,5 – 15

13

391

792

381

33×12,50 – 15

10

310

843

381

33×15,50 – 15

13

391

843

381

36×13,50 – 15

10

351

909

381

38×14,00 – 20

11

356

991

508

38×18,00 – 20

14

457

991

508

38×20,00 – 16.1

16

488

991

409

41×14,00 – 20

11

356

1 067

508

42×25,00 – 20

20,5

622

1 080

508

43×13,50 – 22

10

360

1 102

559

44×18,00 – 20

14

457

1 143

508

44×41,00 – 20

36

991

1 143

508

48×20,00 – 24

15

457

1 245

610

48×25,00 – 20

20,5

635

1 245

508

48×31,00 – 20

26

775

1 245

508

54×31,00 – 26

26

775

1 397

660

66×43,00 – 25

36

1 054

1 702

635

66×43,00 – 26

36

1 054

1 702

660

66×44,00 – 25

36

1 118

1 702

635

67×34,00 – 25

30

864

1 727

635

67×34,00 – 26

30

864

1 727

660

67×34,00 – 30

30

864

1 727

762

68×50,00 – 32

44

1 270

1 753

813

VA73×44,00 – 32

36

1 118

1 880

813

DH73×44,00 – 32

36

1 118

1 880

813

DH73×50,00-32

44

1 270

1 880

813

Poznámky:

| 1. | Tieto pneumatiky sa môžu klasifikovať do kategórií použitia „hnané pneumatiky traktorov“ alebo „poľnohospodárske stroje“. |
| --- | --- |

1.

Tieto pneumatiky sa môžu klasifikovať do kategórií použitia „hnané pneumatiky traktorov“ alebo „poľnohospodárske stroje“.

| 2. | Pneumatiky pre poľnohospodárske stroje sa označujú buď príponou „IMP“, umiestnenou za označením rozmeru pneumatiky (napr. 11×4,00 – 4 IMP), alebo slovom „IMPLEMENT“ umiestneným na bočniciach pneumatiky. |
| --- | --- |

2.

Pneumatiky pre poľnohospodárske stroje sa označujú buď príponou „IMP“, umiestnenou za označením rozmeru pneumatiky (napr. 11×4,00 – 4 IMP), alebo slovom „IMPLEMENT“ umiestneným na bočniciach pneumatiky.

| 3. | Pneumatiky radiálnej konštrukcie sa označia písmenom „R“ namiesto „-“ (napr. 11×4.00 R 4). |
| --- | --- |

3.

Pneumatiky radiálnej konštrukcie sa označia písmenom „R“ namiesto „-“ (napr. 11×4.00 R 4).

| 4. | Koeficient pre výpočet celkového priemeru Dmax:






  a) | 1,12 pre pneumatiky s menovitým priemerom ráfika (d) menším ako 380 mm; |
| --- | --- | --- |

4.

Koeficient pre výpočet celkového priemeru Dmax:

a)

1,12 pre pneumatiky s menovitým priemerom ráfika (d) menším ako 380 mm;

| b) | 1,10 pre pneumatiky s menovitým priemerom ráfika (d) 381 mm a väčším. |
| --- | --- |

b)

1,10 pre pneumatiky s menovitým priemerom ráfika (d) 381 mm a väčším.

---

PRÍLOHA 6

SKÚŠOBNÁ METÓDA NA MERANIE ROZMEROV PNEUMATIKY

| 1. | Pneumatika sa namontuje na merací ráfik podľa údajov výrobcu a nahustí sa na tlak stanovený výrobcom. |
| --- | --- |

1.

Pneumatika sa namontuje na merací ráfik podľa údajov výrobcu a nahustí sa na tlak stanovený výrobcom.

| 1.1. | Na usadenie pätiek sa nesmie prekročiť tlak hustenia, vyznačený na bočniciach pneumatiky. |
| --- | --- |

1.1.

Na usadenie pätiek sa nesmie prekročiť tlak hustenia, vyznačený na bočniciach pneumatiky.

| 1.2. | Po správnom usadení pätiek pneumatiky v ráfiku nahustite pneumatiku na hodnotu určenú na meranie pneumatiky. |
| --- | --- |

1.2.

Po správnom usadení pätiek pneumatiky v ráfiku nahustite pneumatiku na hodnotu určenú na meranie pneumatiky.

| 2. | Namontovaná pneumatika na ráfiku sa stabilizuje na okolitú teplotu laboratória najmenej 24 hodín. |
| --- | --- |

2.

Namontovaná pneumatika na ráfiku sa stabilizuje na okolitú teplotu laboratória najmenej 24 hodín.

| 3. | Znova sa nastaví hustenie na hodnotu stanovenú v bode 1. |
| --- | --- |

3.

Znova sa nastaví hustenie na hodnotu stanovenú v bode 1.

| 4. | Celková šírka sa zmeria hmatadlom v šiestich rovnomerne rozložených bodoch, pričom sa zohľadňuje hrúbka ochranných rebier alebo pásov. Za celkovú šírku sa považuje najvyššia z nameraných hodnôt. |
| --- | --- |

4.

Celková šírka sa zmeria hmatadlom v šiestich rovnomerne rozložených bodoch, pričom sa zohľadňuje hrúbka ochranných rebier alebo pásov. Za celkovú šírku sa považuje najvyššia z nameraných hodnôt.

| 5. | Vonkajší priemer sa stanoví zmeraním maximálneho obvodu a jeho delením číslom π (3,1416). |
| --- | --- |

5.

Vonkajší priemer sa stanoví zmeraním maximálneho obvodu a jeho delením číslom π (3,1416).

---

PRÍLOHA 7

ZMENY NOSNOSTI V ZÁVISLOSTI OD RÝCHLOSTI

(pozri body 2.30 a 2.31)

ČASŤ A:   HNANÉ KOLESÁ POĽNOHOSPODÁRSKYCH TRAKTOROV

Uplatňuje sa na pneumatiky klasifikované v kategórii použitia: „hnané koleso traktora“

(pozri bod 2.20)

Zmeny nosnosti (%)

| Rýchlosť
  (km/h) | Symbol kategórie rýchlosti | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A2 | A6 (+) | A8 (+) | D (+) | (1) |
| 10 | [0] | +40 | +50 | +50 | | +58 |
| 15 | –6 | +30 | +34 | +34 | +35 |
| 20 | –11 | +20 | +23 | +23 | +27 |
| 25 | –16 | +7 | +11 | +18,5 | +20 |
| 30 | –20 | [0] | +7 | +15 | +14 |
| 35 | –24 | –10 | +3 | +12 | +10 |
| 40 | –27 | –20 | [0] | +9,5 | +6 |
| 45 | — | — | –4 | +7 | +2 |
| 50 | — | — | –9 | +5 | [0] |
| 55 | — | — | — | +3 | — |
| 60 | — | — | — | +1,5 | — |
| 65 | — | — | — | [0] | — |
| 70 | — | — | — | –9 | — |

Rýchlosť

(km/h)

Symbol kategórie rýchlosti

A2

A6 (+)

A8 (+)

D (+)

(1)

10

[0]

+40

+50

+50

+58

15

–6

+30

+34

+34

+35

20

–11

+20

+23

+23

+27

25

–16

+7

+11

+18,5

+20

30

–20

[0]

+7

+15

+14

35

–24

–10

+3

+12

+10

40

–27

–20

[0]

+9,5

+6

45

—

—

–4

+7

+2

50

—

—

–9

+5

[0]

55

—

—

—

+3

—

60

—

—

—

+1,5

—

65

—

—

—

[0]

—

70

—

—

—

–9

—

Uvedené zmeny vo vzťahu nosnosť/rýchlosť sa nevzťahujú na pneumatiky typu IF a VF.

Uvedené zmeny vo vzťahu nosnosť/rýchlosť sa vzťahujú na pneumatiku, ktorá nie je vystavená prevádzke s nadmerným krútiacim momentom.

| (+) | Na prevádzku s nadmerným krútiacim momentom sa vzťahujú hodnoty uvedené v riadku 30 km/h. |
| --- | --- |

(+)

Na prevádzku s nadmerným krútiacim momentom sa vzťahujú hodnoty uvedené v riadku 30 km/h.

| (1) | Tieto percentá sa uplatňujú iba v prípade pneumatík uvedených v tabuľke 7 prílohy 5 a označenie symbolom kategórie rýchlosti „B“. |
| --- | --- |

(1)

Tieto percentá sa uplatňujú iba v prípade pneumatík uvedených v tabuľke 7 prílohy 5 a označenie symbolom kategórie rýchlosti „B“.

ČASŤ B:   PNEUMATIKY RIADENÝCH KOLIES POĽNOHOSPODÁRSKYCH A LESNÍCKYCH TRAKTOROV

Vzťahuje sa na pneumatiky klasifikované v kategórii použitia: „riadené kolesá traktorov“ a označené „Front“ alebo „F-1“, alebo „F-2“

(pozri bod 2.21)

Zmeny nosnosti (%)

(pozri body 2.30 a 2.31)

| Rýchlosť
  (km/h) | Symbol kategórie rýchlosti |
| --- | --- |
| A6 | A8 |
| 10 | +50 | +67 |
| 15 | +43 | +50 |
| 20 | +35 | +39 |
| 25 | +15 | +28 |
| 30 | [0] | +11 |
| 35 | –10 | +4 |
| 40 | –20 | [0] |
| 45 | — | –7 |

Rýchlosť

(km/h)

Symbol kategórie rýchlosti

A6

A8

10

+50

+67

15

+43

+50

20

+35

+39

25

+15

+28

30

[0]

+11

35

–10

+4

40

–20

[0]

45

—

–7

ČASŤ C:   PNEUMATIKY PRE POĽNOHOPODÁRSKE STROJE

Vzťahuje sa na pneumatiky klasifikované v kategórii použitia: „poľnohospodárske stroje“ a označené „IMP“ alebo „IMPLEMENT“

(pozri bod 2.22)

Zmeny nosnosti (%)

(pozri body 2.30 a 2.31)

| Rýchlosť
  (km/h) | Symbol kategórie rýchlosti | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A4 | A6 | A8 | D | (1) |
| 10 | +20 | +29 | +40 | +80 | | +58 |
| 15 | +12 | +21 | +33 | +73 | +35 |
| 20 | [0] | +14 | +26 | +65 | +27 |
| 25 | –2 | +7 | +19 | +58 | +20 |
| 30 | –5 | [0] | +12 | +51 | +14 |
| 35 | | –5 | +5 | +44 | +10 |
| 40 | | –10 | [0] | +36 | +6 |
| 45 | | | –5 | +29 | +2 |
| 50 | | | –10 | +21 | [0] |
| 55 | | | | +14 | |
| 60 | | | | +7 | |
| 65 | | | | [0] | |
| 70 | | | | –9 | |

Rýchlosť

(km/h)

Symbol kategórie rýchlosti

A4

A6

A8

D

(1)

10

+20

+29

+40

+80

+58

15

+12

+21

+33

+73

+35

20

[0]

+14

+26

+65

+27

25

–2

+7

+19

+58

+20

30

–5

[0]

+12

+51

+14

35

–5

+5

+44

+10

40

–10

[0]

+36

+6

45

–5

+29

+2

50

–10

+21

[0]

55

+14

60

+7

65

[0]

70

–9

Uvedené zmeny nosnosti v závislosti od rýchlosti sa vzťahujú na pneumatiku, ktorá nie je vystavená prevádzke s nadmerným krútiacim momentom.

| (1) | Tieto percentá sa uplatňujú iba v prípade pneumatík uvedených v tabuľke 7 prílohy 5 a označenie symbolom kategórie rýchlosti „B“. |
| --- | --- |

(1)

Tieto percentá sa uplatňujú iba v prípade pneumatík uvedených v tabuľke 7 prílohy 5 a označenie symbolom kategórie rýchlosti „B“.

ČASŤ D:   PNEUMATIKY PRE LESNÍCKE STROJE

Vzťahuje sa na pneumatiky klasifikované v kategórii použitia: „lesnícke stroje“

(pozri bod 2.41)

Zmeny v nosnosti (%) pre pneumatiky označené symbolom rýchlostnej kategórie A8

| Prevádzkové podmienky | Rýchlosť
  (km/h) | % |
| --- | --- | --- |
| Prevádzka na ceste | 20 | 23 |
| 30 | 7 |
| 40 | [0] |

Prevádzkové podmienky

Rýchlosť

(km/h)

%

Prevádzka na ceste

20

23

30

7

40

[0]

---

PRÍLOHA 8

Skúšobný postup pre hodnotenie odolnosti proti pretrhnutiu

1.   PRÍPRAVA PNEUMATIKY

| 1.1. | Namontujte novú pneumatika na skúšobné zariadenie. Kolesá, použité na skúšku musia byť schopné vydržať najvyššie dosiahnuteľnú hodnotu tlaku pri skúške bez akejkoľvek deformácie. |
| --- | --- |

1.1.

Namontujte novú pneumatika na skúšobné zariadenie. Kolesá, použité na skúšku musia byť schopné vydržať najvyššie dosiahnuteľnú hodnotu tlaku pri skúške bez akejkoľvek deformácie.

| 1.2. | Starostlivo nacentrujte pätky pneumatiky na zádržnom zariadení a nastavte vonkajšiu vzdialenosť pätiek pneumatiky na hodnotu, zodpovedajúcu šírke ráfika podľa údajov výrobcu a bodu 4.1.10 tohto predpisu. |
| --- | --- |

1.2.

Starostlivo nacentrujte pätky pneumatiky na zádržnom zariadení a nastavte vonkajšiu vzdialenosť pätiek pneumatiky na hodnotu, zodpovedajúcu šírke ráfika podľa údajov výrobcu a bodu 4.1.10 tohto predpisu.

| 1.3. | Naplňte pneumatiku vodou a dajte pozor, aby bol z jej vnútrajšku vytlačený všetok vzduch. |
| --- | --- |

1.3.

Naplňte pneumatiku vodou a dajte pozor, aby bol z jej vnútrajšku vytlačený všetok vzduch.

2.   SKÚŠOBNÝ POSTUP

| 2.1. | Uveďte zariadenie do činnosti a zvyšujte tlak vody v pneumatike tak, aby sa postupne dosiahol limit, daný dva a pol násobkom tlaku, uvedeného výrobcom pneumatiky podľa bodu 4.1.12 tohto predpisu; |
| --- | --- |

2.1.

Uveďte zariadenie do činnosti a zvyšujte tlak vody v pneumatike tak, aby sa postupne dosiahol limit, daný dva a pol násobkom tlaku, uvedeného výrobcom pneumatiky podľa bodu 4.1.12 tohto predpisu;

| 2.1.1. | v žiadnom prípade však nesmie byť limitný tlak nižší ako 6 bar (600 kPa) alebo vyšší ako 10 bar (1 000 kPa). |
| --- | --- |

2.1.1.

v žiadnom prípade však nesmie byť limitný tlak nižší ako 6 bar (600 kPa) alebo vyšší ako 10 bar (1 000 kPa).

| 2.2. | Hodnotu tlaku udržujte konštantnú po dobu najmenej 10 min. |
| --- | --- |

2.2.

Hodnotu tlaku udržujte konštantnú po dobu najmenej 10 min.

| 2.3. | Postupne znižujte tlak vody na nulu a pneumatiku vysušte. |
| --- | --- |

2.3.

Postupne znižujte tlak vody na nulu a pneumatiku vysušte.

| 2.4. | Po dobu, kedy je tlak vody v pneumatike vyšší ako okolitý tlak, nesmie byť nikto vo vnútri skúšobnej miestnosti, ktorá musí byť bezpečne uzamknutá. |
| --- | --- |

2.4.

Po dobu, kedy je tlak vody v pneumatike vyšší ako okolitý tlak, nesmie byť nikto vo vnútri skúšobnej miestnosti, ktorá musí byť bezpečne uzamknutá.

3.   ROVNOCENNE SKÚŠOBNÉ POSTUPY

Pokiaľ sa použije iný postup ako postup uvedený vyššie, musí sa preukázať jeho rovnocennosť.

---

PRÍLOHA 9

POSTUP PRI SKÚŠKE NOSNOSŤ/RÝCHLOSŤ

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI A UPLATŇOVANIE

| 1.1. | Tento skúšobný postup je uplatniteľný na nové pneumatiky označené symbolom rýchlostnej kategórie „D“. |
| --- | --- |

1.1.

Tento skúšobný postup je uplatniteľný na nové pneumatiky označené symbolom rýchlostnej kategórie „D“.

| 1.2. | Postup slúži na hodnotenie vhodnosti pneumatiky na požadované výkony. |
| --- | --- |

1.2.

Postup slúži na hodnotenie vhodnosti pneumatiky na požadované výkony.

2.   PRÍPRAVA PNEUMATIKY

| 2.1. | Nová pneumatika sa namontuje na skúšobný ráfik predpísaný výrobcom podľa bodu 4.1.10 tohto predpisu. |
| --- | --- |

2.1.

Nová pneumatika sa namontuje na skúšobný ráfik predpísaný výrobcom podľa bodu 4.1.10 tohto predpisu.

| 2.1.1. | Pri usadzovaní pätiek sa nesmie prekročiť maximálny tlak, vyznačený na bočniciach pneumatiky. |
| --- | --- |

2.1.1.

Pri usadzovaní pätiek sa nesmie prekročiť maximálny tlak, vyznačený na bočniciach pneumatiky.

| 2.2. | Pri skúšaní dušových pneumatík použite novú dušu (u pneumatík, ktoré nie sú vybavené nápisom „Tubeless“). |
| --- | --- |

2.2.

Pri skúšaní dušových pneumatík použite novú dušu (u pneumatík, ktoré nie sú vybavené nápisom „Tubeless“).

| 2.3. | So starostlivo nacentrovanými pätkami pneumatiky na ráfiku nahustite pneumatiku na skúšobný tlak podľa údajov výrobcu podľa typu skúšobného programu a podľa bodu 4.1.15 tohto predpisu. |
| --- | --- |

2.3.

So starostlivo nacentrovanými pätkami pneumatiky na ráfiku nahustite pneumatiku na skúšobný tlak podľa údajov výrobcu podľa typu skúšobného programu a podľa bodu 4.1.15 tohto predpisu.

| 2.4. | Stabilizujte pneumatiku a celok kolesa pri teplote skúšobnej miestnosti po dobu najmenej troch hodín. |
| --- | --- |

2.4.

Stabilizujte pneumatiku a celok kolesa pri teplote skúšobnej miestnosti po dobu najmenej troch hodín.

| 2.5. | Nastavte znova tlak na hodnotu uvedenú v bode 2.3. |
| --- | --- |

2.5.

Nastavte znova tlak na hodnotu uvedenú v bode 2.3.

| 2.6. | Na žiadosť výrobcu postupujte podľa skúšobného programu uvedeného v jednom z týchto bodov: | skúška v laboratóriu na skúšobnom valci (bod 3 uvedený nižšie) alebo |
| --- | --- | --- |

2.6.

Na žiadosť výrobcu postupujte podľa skúšobného programu uvedeného v jednom z týchto bodov:

skúška v laboratóriu na skúšobnom valci (bod 3 uvedený nižšie) alebo

| | skúška na ceste s použitím prívesu (bod 4). |
| --- | --- |

skúška na ceste s použitím prívesu (bod 4).

3.   POSTUP SKÚŠKY NA SKÚŠOBNOM VALCI

| 3.1. | Namontujte pneumatiku a celok kolesa na skúšobnú nápravu a pritlačte pneumatiku na vonkajšiu stranu hladkého poháňaného valca s priemerom najmenej 1 700 mm ± 1 % a povrchovou plochou širokou aspoň tak, ako je plocha behúňa pneumatiky. |
| --- | --- |

3.1.

Namontujte pneumatiku a celok kolesa na skúšobnú nápravu a pritlačte pneumatiku na vonkajšiu stranu hladkého poháňaného valca s priemerom najmenej 1 700 mm ± 1 % a povrchovou plochou širokou aspoň tak, ako je plocha behúňa pneumatiky.

| 3.1.1. | Valec s užšou šírkou ako je šírka vzorky behúňa pneumatiky môže byť použitý len so súhlasom výrobcu. |
| --- | --- |

3.1.1.

Valec s užšou šírkou ako je šírka vzorky behúňa pneumatiky môže byť použitý len so súhlasom výrobcu.

| 3.2. | Otáčky skúšobného valca: 20 km/h. |
| --- | --- |

3.2.

Otáčky skúšobného valca: 20 km/h.

| 3.3. | Skúšobnú nápravu naložte sériou hmotností podľa programu skúšky nosnosť/rýchlosť, uvedeného v bode 3.4 v závislosti na skúšobnom naložení, ktoré sa rovná:






  3.3.1. | v prípade pneumatík s rýchlostným symbolom D: hmotnosti, zodpovedajúce indexu nosnosti vyznačenému na pneumatike. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Skúšobnú nápravu naložte sériou hmotností podľa programu skúšky nosnosť/rýchlosť, uvedeného v bode 3.4 v závislosti na skúšobnom naložení, ktoré sa rovná:

3.3.1.

v prípade pneumatík s rýchlostným symbolom D: hmotnosti, zodpovedajúce indexu nosnosti vyznačenému na pneumatike.

| 3.4. | Program skúšky nosnosť/rýchlosť:








  Symbol kategórie rýchlosti | Skúšobný krok | Percento skúšobného naloženia | Trvanie (hodín) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 1 | 66 % | 7 |
| 2 | 84 % | 16 |
| 3 | 101 % | 24 |

3.4.

Program skúšky nosnosť/rýchlosť:

Symbol kategórie rýchlosti

Skúšobný krok

Percento skúšobného naloženia

Trvanie (hodín)

D

1

66 %

7

2

84 %

16

3

101 %

24

| 3.4.1. | V prípade skúšobného valca s priemerom väčším ako 1 700 mm ± 1 % uvedené „percento skúšobného zaťaženia“ sa musí zvýšiť takto:
  F1 = K ×F2
  kde







  R1 | je priemer skúšobného valca, v milimetroch |
| --- | --- | --- |
| R2 | je priemer referenčného skúšobného valca v hodnote 1 700 mm |
| rT | je vonkajší priemer pneumatiky (pozri bod 6.2 tohto predpisu), v milimetroch |
| F1 | je percento naloženia, ktorým sa má pôsobiť na skúšobný valec |
| F2 | je percento naloženia, podľa uvedenej tabuľky, ktorým sa má pôsobiť na referenčný skúšobný valec s priemerom 1 700 mm |
| Príklad: | K = 1 pre skúšobný valec s priemerom 1 700 mm |

3.4.1.

V prípade skúšobného valca s priemerom väčším ako 1 700 mm ± 1 % uvedené „percento skúšobného zaťaženia“ sa musí zvýšiť takto:

F1 = K ×F2

kde Formula

R1

je priemer skúšobného valca, v milimetroch

R2

je priemer referenčného skúšobného valca v hodnote 1 700 mm

rT

je vonkajší priemer pneumatiky (pozri bod 6.2 tohto predpisu), v milimetroch

F1

je percento naloženia, ktorým sa má pôsobiť na skúšobný valec

F2

je percento naloženia, podľa uvedenej tabuľky, ktorým sa má pôsobiť na referenčný skúšobný valec s priemerom 1 700 mm

Príklad:

K = 1 pre skúšobný valec s priemerom 1 700 mm

V prípade skúšobného valca s priemerom 3 000 mm a priemeru pneumatiky 1 500 mm:

Formula

| 3.5. | Hustenie pneumatiky sa nesmie po dobu skúšky korigovať a naloženie sa musí udržiavať konštantné pri všetkých troch krokoch. |
| --- | --- |

3.5.

Hustenie pneumatiky sa nesmie po dobu skúšky korigovať a naloženie sa musí udržiavať konštantné pri všetkých troch krokoch.

| 3.6. | Pri skúške sa musí teplota skúšobnej miestnosti udržiavať 20 °C a 30 °C alebo pri inej teplote, ak s tým súhlasí výrobca. |
| --- | --- |

3.6.

Pri skúške sa musí teplota skúšobnej miestnosti udržiavať 20 °C a 30 °C alebo pri inej teplote, ak s tým súhlasí výrobca.

| 3.7. | Program skúšky nosnosť/rýchlosť musí prebehnúť bez prerušenia. |
| --- | --- |

3.7.

Program skúšky nosnosť/rýchlosť musí prebehnúť bez prerušenia.

4.   POSTUP SKÚŠKY NA PRÍVESE

| 4.1. | Na príves namontujte dve nové pneumatiky rovnakého typu. |
| --- | --- |

4.1.

Na príves namontujte dve nové pneumatiky rovnakého typu.

| 4.2. | Príves naložte hmotnosťou tak, aby každá pneumatika bola rovnako naložená skúšobným naložením, zodpovedajúca prípustnej nosnosti tohto typu pri 15 km/h (pozri zmeny naloženia podľa prílohy 7). |
| --- | --- |

4.2.

Príves naložte hmotnosťou tak, aby každá pneumatika bola rovnako naložená skúšobným naložením, zodpovedajúca prípustnej nosnosti tohto typu pri 15 km/h (pozri zmeny naloženia podľa prílohy 7).

| 4.3. | Choďte s prívesom stálou rýchlosťou 15 km/h ± 1 km/h po dobu 48 hodín. |
| --- | --- |

4.3.

Choďte s prívesom stálou rýchlosťou 15 km/h ± 1 km/h po dobu 48 hodín.

| 4.3.1. | Prípustné sú dočasné prestávky, musia ale byť kompenzované ďalšími 5 minútami jazdy za každú 20 minútovú prestávku. |
| --- | --- |

4.3.1.

Prípustné sú dočasné prestávky, musia ale byť kompenzované ďalšími 5 minútami jazdy za každú 20 minútovú prestávku.

| 4.4. | Hustenie pneumatiky sa nesmie v priebehu celej skúšky korigovať a naloženie musí byť po celú dobu skúšky konštantné. |
| --- | --- |

4.4.

Hustenie pneumatiky sa nesmie v priebehu celej skúšky korigovať a naloženie musí byť po celú dobu skúšky konštantné.

| 4.5. | Pri skúške musí byť teplota okolia konštantná a musí sa pohybovať medzi 5 °C a 30 °C, alebo ak s tým súhlasí výrobca, môže byť iná. |
| --- | --- |

4.5.

Pri skúške musí byť teplota okolia konštantná a musí sa pohybovať medzi 5 °C a 30 °C, alebo ak s tým súhlasí výrobca, môže byť iná.

5.   ROVNOCENNE SKÚŠOBNÉ POSTUPY

Ak sa použije iný postup, ako je postup uvedený vyššie, musí sa preukázať jeho rovnocennosť.

---

PRÍLOHA 10

KÓD KLASIFIKÁCIE PNEUMATIKY

(Nepovinné označenie)

| Kód klasifikácie | Určenie |
| --- | --- |
| F-1 | pneumatiky riadeného kolesa poľnohospodárskeho traktora: behúň a jedno rebro |
| F-2 | pneumatiky riadeného kolesa poľnohospodárskeho traktora: behúň s viacerými rebrami |
| F-3 | pneumatiky riadeného kolesa: priemyselná prevádzka (stavebná aplikácia) |
| | |
| G-1 | pneumatiky záhradných traktorov (pneumatiky pre poľnohospodárske stroje): hnané |
| G-2 | pneumatiky záhradných traktorov (pneumatiky pre poľnohospodárske stroje): flotačné hnané |
| G-3 | pneumatiky záhradných traktorov (pneumatiky pre poľnohospodárske stroje): maximálna flotačná prevádzka |
| | |
| I-1 | pneumatiky poľnohospodárskeho náradia: behúň s viacerými rebrami |
| I-2 | pneumatiky poľnohospodárskeho náradia: mierna hnaná prevádzka |
| I-3 | pneumatiky poľnohospodárskeho náradia: behúň hnaného kolesa |
| I-4 | pneumatiky poľnohospodárskeho náradia: prevádzka koncového kolesa pluhu |
| I-5 | pneumatiky poľnohospodárskeho náradia: riadené |
| I-6 | pneumatiky poľnohospodárskeho náradia: hladký behúň |
| | |
| LS-1 | pneumatiky pre drevársku a lesnícku prevádzku: normálny behúň |
| LS-2 | pneumatiky pre drevársku a lesnícku prevádzku: stredný behúň |
| LS-3 | pneumatiky pre drevársku a lesnícku prevádzku: hlboký behúň |
| LS-4 | pneumatiky pre drevársku a lesnícku prevádzku: plytký behúň |
| | |
| R-1 | pneumatiky hnaného kolesa poľnohospodárskeho traktora: normálny behúň |
| R-2 | pneumatiky hnaného kolesa poľnohospodárskeho traktora: prevádzka v rákosí a na ryžoviskách (hlboký behúň) |
| R-3 | pneumatiky hnaného kolesa poľnohospodárskeho traktora: flotačná prevádzka (plytký behúň) |
| R-4 | pneumatiky riadeného kolesa: priemyselná prevádzka (stavebná aplikácia) |

Kód klasifikácie

Určenie

F-1

pneumatiky riadeného kolesa poľnohospodárskeho traktora: behúň a jedno rebro

F-2

pneumatiky riadeného kolesa poľnohospodárskeho traktora: behúň s viacerými rebrami

F-3

pneumatiky riadeného kolesa: priemyselná prevádzka (stavebná aplikácia)

G-1

pneumatiky záhradných traktorov (pneumatiky pre poľnohospodárske stroje): hnané

G-2

pneumatiky záhradných traktorov (pneumatiky pre poľnohospodárske stroje): flotačné hnané

G-3

pneumatiky záhradných traktorov (pneumatiky pre poľnohospodárske stroje): maximálna flotačná prevádzka

I-1

pneumatiky poľnohospodárskeho náradia: behúň s viacerými rebrami

I-2

pneumatiky poľnohospodárskeho náradia: mierna hnaná prevádzka

I-3

pneumatiky poľnohospodárskeho náradia: behúň hnaného kolesa

I-4

pneumatiky poľnohospodárskeho náradia: prevádzka koncového kolesa pluhu

I-5

pneumatiky poľnohospodárskeho náradia: riadené

I-6

pneumatiky poľnohospodárskeho náradia: hladký behúň

LS-1

pneumatiky pre drevársku a lesnícku prevádzku: normálny behúň

LS-2

pneumatiky pre drevársku a lesnícku prevádzku: stredný behúň

LS-3

pneumatiky pre drevársku a lesnícku prevádzku: hlboký behúň

LS-4

pneumatiky pre drevársku a lesnícku prevádzku: plytký behúň

R-1

pneumatiky hnaného kolesa poľnohospodárskeho traktora: normálny behúň

R-2

pneumatiky hnaného kolesa poľnohospodárskeho traktora: prevádzka v rákosí a na ryžoviskách (hlboký behúň)

R-3

pneumatiky hnaného kolesa poľnohospodárskeho traktora: flotačná prevádzka (plytký behúň)

R-4

pneumatiky riadeného kolesa: priemyselná prevádzka (stavebná aplikácia)

---

PRÍLOHA 11

Príklad piktogramu, ktorý sa vyznačí na oboch bočniciach pneumatiky na označenie maximálneho hustenia, ktoré sa nesmie prekročiť pri usadzovaní patiek pri montáži pneumatiky

Image

Piktogram musí byť umiestnený na oboch bočniciach.

Hodnota tlaku (v príklade 2.5 bar) sa musí zhodovať s údajom podľa bodu 4.1.14 tohto predpisu.

Minimálna výška označenia

| (mm) |
| --- |
| | Pneumatiky s kódom priemeru ráfiku < 20 (508 mm) alebo so šírkou menovitého prierezu ≤ 235 mm | Pneumatiky s kódom priemeru ráfiku ≥ 20 (508 mm) alebo so šírkou menovitého prierezu > 235 mm |
| a | 2 | 4 |

(mm)

Pneumatiky s kódom priemeru ráfiku < 20 (508 mm) alebo so šírkou menovitého prierezu ≤ 235 mm

Pneumatiky s kódom priemeru ráfiku ≥ 20 (508 mm) alebo so šírkou menovitého prierezu > 235 mm

a

2

4

Piktogram musí byť umiestnený na oboch bočniciach.

Hodnota hustenia (v príklade 250 kPa) sa musí zhodovať s údajom výrobcu pneumatiky podľa bodu 4.1.14 tohto predpisu.

---

| 30.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 257/280 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 257/280

---

Právny účinok podľa medzinárodného práva verejného majú iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuseTRANS/WP.29/343, ktorý je k dispozícii na internetovej stránke:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 120 – Jednotné ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania spaľovacích motorov montovaných do poľnohospodárskych a lesných traktorov a do necestných pojazdných strojov, pokiaľ ide o meranie čistého výkonu, čistého krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva

Dátum nadobudnutia platnosti: 6. apríl 2005.

OBSAH

PREDIS

| 1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definície |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žiadosť o typové schválenie |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typové schválenie |
| --- | --- |

4.

| 5. | Špecifikácie a skúšky |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zhoda výroby |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sankcie v prípade nezhody výroby |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zmeny a rozšírenie schválenia typu motora alebo radu motorov |
| --- | --- |

8.

| 9. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

9.

| 10. | Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych orgánov |
| --- | --- |

10.

PRÍLOHY

| Príloha 1 – | Základné charakteristiky spaľovacích motorov a všeobecné informácie týkajúce sa vykonania skúšok
  Doplnok 1– Základné charakteristiky motora/základného motora
  Doplnok 2– Základné charakteristiky radu motorov
  Doplnok 3– Základné charakteristiky typu motora v rámci radu motorov |
| --- | --- |

Príloha 1 –

Základné charakteristiky spaľovacích motorov a všeobecné informácie týkajúce sa vykonania skúšok

Doplnok 1– Základné charakteristiky motora/základného motora

Doplnok 2– Základné charakteristiky radu motorov

Doplnok 3– Základné charakteristiky typu motora v rámci radu motorov

| Príloha 2 – | Oznámenie týkajúce sa udelenia typového schválenia alebo rozšírenia, alebo zamietnutia, alebo odňatia typového schválenia, alebo definitívneho zastavenia výroby motora alebo radu motorov podľa predpisu č. 120 |
| --- | --- |

Príloha 2 –

| Príloha 3 – | Usporiadanie schvaľovacích značiek |
| --- | --- |

Príloha 3 –

| Príloha 4 – | Metóda merania čistého výkonu spaľovacieho motora
  Doplnok– Výsledky skúšok merania čistého výkonu motora |
| --- | --- |

Príloha 4 –

Metóda merania čistého výkonu spaľovacieho motora

Doplnok– Výsledky skúšok merania čistého výkonu motora

| Príloha 5 – | Základné charakteristiky radu motorov |
| --- | --- |

Príloha 5 –

| Príloha 6 – | Kontrola zhody výroby |
| --- | --- |

Príloha 6 –

| Príloha 7 – | Technické údaje referenčných palív |
| --- | --- |

Príloha 7 –

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 1.1. | Tento predpis sa vzťahuje na krivky výkonu, krútiaci moment a špecifickú spotrebu paliva ako funkciu otáčok motora pri plnom zaťažení, udávaných výrobcom spaľovacieho motora, ktorý sa má použiť:






  1.1.1. | vo vozidlách kategórie T (1); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Tento predpis sa vzťahuje na krivky výkonu, krútiaci moment a špecifickú spotrebu paliva ako funkciu otáčok motora pri plnom zaťažení, udávaných výrobcom spaľovacieho motora, ktorý sa má použiť:

1.1.1.

vo vozidlách kategórie T (1);

| 1.1.2. | v strojových zariadeniach určených a vhodných na to, aby sa pohybovali alebo aby boli uvedené do pohybu na zemi, na ceste alebo mimo cesty, používané pri premenlivej alebo konštantnej rýchlosti. |
| --- | --- |

1.1.2.

v strojových zariadeniach určených a vhodných na to, aby sa pohybovali alebo aby boli uvedené do pohybu na zemi, na ceste alebo mimo cesty, používané pri premenlivej alebo konštantnej rýchlosti.

| 1.2. | Spaľovacie motory patria do jednej z týchto kategórií:






  1.2.1. | piestové spaľovacie motory (zážihové alebo vznetové), nie však motory s voľnými piestami; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Spaľovacie motory patria do jednej z týchto kategórií:

1.2.1.

piestové spaľovacie motory (zážihové alebo vznetové), nie však motory s voľnými piestami;

| 1.2.2. | motory s rotujúcimi piestami (zážihové alebo vznetové). |
| --- | --- |

1.2.2.

motory s rotujúcimi piestami (zážihové alebo vznetové).

2.   DEFINÍCIE

| 2.1. | „Typové schválenie motora“ je schválenie typu motora, pokiaľ ide o jeho čistý výkon, meraný podľa postupu špecifikovaného v prílohe 4 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

2.1.

„Typové schválenie motora“ je schválenie typu motora, pokiaľ ide o jeho čistý výkon, meraný podľa postupu špecifikovaného v prílohe 4 k tomuto predpisu;

| 2.2. | „typové schválenie radu motorov“ je typové schválenie členov radu motorov, pokiaľ ide o ich čistý výkon, podľa postupu špecifikovaného v prílohách 5 alebo 6 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

2.2.

„typové schválenie radu motorov“ je typové schválenie členov radu motorov, pokiaľ ide o ich čistý výkon, podľa postupu špecifikovaného v prílohách 5 alebo 6 k tomuto predpisu;

| 2.3. | „typ motora“ je kategória motorov, ktoré sa nelíšia v základných charakteristikách definovaných v prílohe 1 – doplnku 3; |
| --- | --- |

2.3.

„typ motora“ je kategória motorov, ktoré sa nelíšia v základných charakteristikách definovaných v prílohe 1 – doplnku 3;

| 2.4. | „rad motorov“ je skupina motorov zostavená výrobcom, ktoré svojou konštrukciou spĺňajú kritérium zoskupenia stanovené v prílohe 5 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

2.4.

„rad motorov“ je skupina motorov zostavená výrobcom, ktoré svojou konštrukciou spĺňajú kritérium zoskupenia stanovené v prílohe 5 k tomuto predpisu;

| 2.5. | „základný motor“ je motor vybraný z radu motorov takým spôsobom, aby spĺňal požiadavky stanovené v prílohe 5 k tomuto predpisu; |
| --- | --- |

2.5.

„základný motor“ je motor vybraný z radu motorov takým spôsobom, aby spĺňal požiadavky stanovené v prílohe 5 k tomuto predpisu;

| 2.6. | „čistý výkon“ je výkon, dosiahnutý na skúšobnom zariadení na konci kľukového hriadeľa alebo jeho ekvivalent pri zodpovedajúcich otáčkach motora s príslušenstvom a vybavením uvedeným na zozname v tabuľke 1 prílohy 4 k tomuto predpisu, meraný pri referenčných atmosférických podmienkach; |
| --- | --- |

2.6.

„čistý výkon“ je výkon, dosiahnutý na skúšobnom zariadení na konci kľukového hriadeľa alebo jeho ekvivalent pri zodpovedajúcich otáčkach motora s príslušenstvom a vybavením uvedeným na zozname v tabuľke 1 prílohy 4 k tomuto predpisu, meraný pri referenčných atmosférických podmienkach;

| 2.7. | „menovitý čistý výkon“ je čistý výkon pri menovitých otáčkach, stanovený výrobcom; |
| --- | --- |

2.7.

„menovitý čistý výkon“ je čistý výkon pri menovitých otáčkach, stanovený výrobcom;

| 2.8. | „maximálny čistý výkon“ je maximálna hodnota čistého výkonu, meraného pri plnom zaťažení motora; |
| --- | --- |

2.8.

„maximálny čistý výkon“ je maximálna hodnota čistého výkonu, meraného pri plnom zaťažení motora;

| 2.9. | „menovité otáčky“ sú maximálne otáčky pri plnom zaťažení povolené regulátorom, ako ich špecifikuje výrobca; |
| --- | --- |

2.9.

„menovité otáčky“ sú maximálne otáčky pri plnom zaťažení povolené regulátorom, ako ich špecifikuje výrobca;

| 2.10. | „otáčky maximálneho čistého výkonu“ sú otáčky motora, pri ktorých sa dosiahne maximálny čistý výkon špecifikovaný výrobcom; |
| --- | --- |

2.10.

„otáčky maximálneho čistého výkonu“ sú otáčky motora, pri ktorých sa dosiahne maximálny čistý výkon špecifikovaný výrobcom;

| 2.11. | „otáčky maximálneho krútiaceho momentu“ sú otáčky motora, pri ktorých sa dosiahne maximálny krútiaci moment špecifikovaný výrobcom; |
| --- | --- |

2.11.

„otáčky maximálneho krútiaceho momentu“ sú otáčky motora, pri ktorých sa dosiahne maximálny krútiaci moment špecifikovaný výrobcom;

| 2.12. | „maximálny krútiaci moment“ je maximálna hodnota krútiaceho momentu meraného pri plnom zaťažení motora. |
| --- | --- |

2.12.

„maximálny krútiaci moment“ je maximálna hodnota krútiaceho momentu meraného pri plnom zaťažení motora.

3.   ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 3.1. | Žiadosť o schválenie typu motora alebo radu motorov, pokiaľ ide o meranie čistého výkonu, predkladá výrobca alebo jeho riadne splnomocnený zástupca. |
| --- | --- |

3.1.

Žiadosť o schválenie typu motora alebo radu motorov, pokiaľ ide o meranie čistého výkonu, predkladá výrobca alebo jeho riadne splnomocnený zástupca.

| 3.2. | K žiadosti musia byť priložené tieto dokumenty v troch vyhotoveniach: opis typu motora alebo radu motorov obsahujúci všetky relevantné údaje uvedené v prílohe 1 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

3.2.

K žiadosti musia byť priložené tieto dokumenty v troch vyhotoveniach: opis typu motora alebo radu motorov obsahujúci všetky relevantné údaje uvedené v prílohe 1 k tomuto predpisu.

| 3.3. | Technickej službe vykonávajúcej schvaľovacie skúšky sa musí poskytnúť motor, ktorý reprezentuje typ motora, ktorý sa má schváliť alebo základný motor v prípade radu motorov, vybavený zariadeniami predpísanými v prílohe 4 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

3.3.

Technickej službe vykonávajúcej schvaľovacie skúšky sa musí poskytnúť motor, ktorý reprezentuje typ motora, ktorý sa má schváliť alebo základný motor v prípade radu motorov, vybavený zariadeniami predpísanými v prílohe 4 k tomuto predpisu.

4.   TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 4.1. | Ak bol výkon motora predloženého na typové schválenie podľa tohto predpisu meraný podľa špecifikácií ďalej uvedeného bodu 5, musí sa typu motora alebo radu motorov udeliť typové schválenie. |
| --- | --- |

4.1.

Ak bol výkon motora predloženého na typové schválenie podľa tohto predpisu meraný podľa špecifikácií ďalej uvedeného bodu 5, musí sa typu motora alebo radu motorov udeliť typové schválenie.

| 4.2. | Každému schválenému typu motora alebo radu motorov sa udeľuje schvaľovacie číslo. Jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 00 pre predpis v jeho pôvodnom znení) označujú sériu zmien obsahujúcu posledné závažné technické zmeny vykonané v predpise v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu motora alebo radu motorov. |
| --- | --- |

4.2.

Každému schválenému typu motora alebo radu motorov sa udeľuje schvaľovacie číslo. Jeho prvé dve číslice (v súčasnosti 00 pre predpis v jeho pôvodnom znení) označujú sériu zmien obsahujúcu posledné závažné technické zmeny vykonané v predpise v čase vydania typového schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť to isté číslo inému typu motora alebo radu motorov.

| 4.3. | Oznámenie o udelení typového schválenia alebo rozšírení či zamietnutí schválenia typu motora alebo radu motorov podľa tohto predpisu sa oznamuje stranám dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis prostredníctvom formulára zodpovedajúceho vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

4.3.

Oznámenie o udelení typového schválenia alebo rozšírení či zamietnutí schválenia typu motora alebo radu motorov podľa tohto predpisu sa oznamuje stranám dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis prostredníctvom formulára zodpovedajúceho vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu.

| 4.4. | Na každom motore, ktorý je zhodný s typom motora alebo s radom motorov schválených podľa tohto predpisu, je na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste, špecifikovanom vo schvaľovacom formulári, pripevnená medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá:






  4.4.1. | z kruhu okolo písmena „E“, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (2); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Na každom motore, ktorý je zhodný s typom motora alebo s radom motorov schválených podľa tohto predpisu, je na viditeľnom a ľahko prístupnom mieste, špecifikovanom vo schvaľovacom formulári, pripevnená medzinárodná schvaľovacia značka, ktorá sa skladá:

4.4.1.

z kruhu okolo písmena „E“, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo krajiny, ktorá typové schválenie udelila (2);

| 4.4.2. | z čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a schvaľovacie umiestnené vpravo od kruhu predpísaného v bode 4.4.1.
  Namiesto upevnenia týchto schvaľovacích značiek a symbolov na motor, sa výrobca môže rozhodnúť, že k motoru, ktorý je schválený podľa tohto predpisu, sa musí pripojiť dokument, kde sú tieto informácie uvedené v poradí, ktoré umožňuje pripevnenie schvaľovacích značiek a symbolov na vozidlo. |
| --- | --- |

4.4.2.

z čísla tohto predpisu, za ktorým nasleduje písmeno „R“, pomlčka a schvaľovacie umiestnené vpravo od kruhu predpísaného v bode 4.4.1.

Namiesto upevnenia týchto schvaľovacích značiek a symbolov na motor, sa výrobca môže rozhodnúť, že k motoru, ktorý je schválený podľa tohto predpisu, sa musí pripojiť dokument, kde sú tieto informácie uvedené v poradí, ktoré umožňuje pripevnenie schvaľovacích značiek a symbolov na vozidlo.

| 4.5. | Ak je motor zhodný s typom motora alebo radom motorov schválených podľa jedného alebo viacerých iných predpisov pripojených k dohode v štáte, ktorý udelil schválenie podľa tohto predpisu, nie je potrebné opakovať symbol predpísaný v bode 4.4.1; v takom prípade sa čísla predpisov, schvaľovacie čísla a doplnkové symboly všetkých predpisov, podľa ktorých bolo udelené typové schválenie, musia uviesť vo zvislých stĺpcoch vpravo od symbolu predpísaného v bode 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Ak je motor zhodný s typom motora alebo radom motorov schválených podľa jedného alebo viacerých iných predpisov pripojených k dohode v štáte, ktorý udelil schválenie podľa tohto predpisu, nie je potrebné opakovať symbol predpísaný v bode 4.4.1; v takom prípade sa čísla predpisov, schvaľovacie čísla a doplnkové symboly všetkých predpisov, podľa ktorých bolo udelené typové schválenie, musia uviesť vo zvislých stĺpcoch vpravo od symbolu predpísaného v bode 4.4.1.

| 4.6. | Schvaľovacia značka sa musí umiestniť v blízkosti štítku s údajmi, ktorý na schválený typ pripevňuje výrobca, alebo priamo na takýto štítok. |
| --- | --- |

4.6.

Schvaľovacia značka sa musí umiestniť v blízkosti štítku s údajmi, ktorý na schválený typ pripevňuje výrobca, alebo priamo na takýto štítok.

| 4.7. | V prílohe 3 k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania schvaľovacích značiek. |
| --- | --- |

4.7.

V prílohe 3 k tomuto predpisu sú uvedené príklady usporiadania schvaľovacích značiek.

| 4.8. | Každý motor zodpovedajúci typu motora alebo radu motorov schválených podľa tohto predpisu musí byť okrem schvaľovacej značky označený:






  4.8.1. | obchodnou značkou alebo obchodným názvom výrobcu motora; |
| --- | --- | --- |

4.8.

Každý motor zodpovedajúci typu motora alebo radu motorov schválených podľa tohto predpisu musí byť okrem schvaľovacej značky označený:

4.8.1.

obchodnou značkou alebo obchodným názvom výrobcu motora;

| 4.8.2. | kódom motora podľa výrobcu. |
| --- | --- |

4.8.2.

kódom motora podľa výrobcu.

5.   ŠPECIFIKÁCIE A SKÚŠKY

5.1.   Všeobecné údaje

Komponenty, ktoré môžu ovplyvniť výkon motora, musia byť navrhnuté, skonštruované a zmontované tak, aby pri normálnom používaní a napriek vibráciám, ktorým môže byť vystavený, mohol motor spĺňať ustanovenia tohto predpisu.

5.2.   Opis skúšok pre spaľovacie motory

5.2.1.   Skúška čistého výkonu sa musí uskutočniť za chodu motora na plný plyn v prípade zážihových motorov a pri pevnom nastavení vstrekovacieho čerpadla na plné zaťaženie v prípade vznetových motorov, pričom je motor vybavený podľa tabuľky 1 prílohy 4 k tomuto predpisu.

5.2.2.   Merania sa musia vykonať pri dostatočnom počte otáčok motora, aby sa správne definovali krivky výkonu, krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva medzi najnižšími a najvyššími otáčkami motora odporúčanými výrobcom. Tento rozsah otáčok musí zahŕňať otáčky, pri ktorých motor dosahuje menovitý čistý výkon, maximálny výkon a maximálny krútiaci moment.

5.2.3.   Použité palivo musí byť takéto:

| 5.2.3.1. | V prípade zážihových motorov poháňaných benzínom:
  použije sa referenčné palivo špecifikované v prílohe 7. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

V prípade zážihových motorov poháňaných benzínom:

použije sa referenčné palivo špecifikované v prílohe 7.

| 5.2.3.2. | V prípade zážihových motorov poháňaných LPG:






  5.2.3.2.1. | v prípade motorov s automatickým prispôsobením sa palivu:
  použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu. V sporných prípadoch je referenčným palivom jedno z referenčných palív špecifikovaných v prílohe 7; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.

V prípade zážihových motorov poháňaných LPG:

5.2.3.2.1.

v prípade motorov s automatickým prispôsobením sa palivu:

použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu. V sporných prípadoch je referenčným palivom jedno z referenčných palív špecifikovaných v prílohe 7;

| 5.2.3.2.2. | v prípade motorov bez automatického prispôsobenia sa palivu:
  použije sa referenčné palivo špecifikované v prílohe 7 s najnižším obsahom C3 alebo |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

v prípade motorov bez automatického prispôsobenia sa palivu:

použije sa referenčné palivo špecifikované v prílohe 7 s najnižším obsahom C3 alebo

| 5.2.3.2.3. | v prípade motorov označených pre jedno špecifické zloženie paliva:
  použije sa palivo, pre ktoré je motor označený. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3.

v prípade motorov označených pre jedno špecifické zloženie paliva:

použije sa palivo, pre ktoré je motor označený.

| 5.2.3.2.4. | Použité palivo sa uvedie v skúšobnom protokole. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4.

Použité palivo sa uvedie v skúšobnom protokole.

| 5.2.3.3. | Pre zážihové motory poháňané zemným plynom:






  5.2.3.3.1. | V prípade motora s automatickým prispôsobením sa palivu:
  použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu. V sporných prípadoch je referenčným palivom jedno z referenčných palív špecifikovaných v prílohe 7. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Pre zážihové motory poháňané zemným plynom:

5.2.3.3.1.

V prípade motora s automatickým prispôsobením sa palivu:

použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu. V sporných prípadoch je referenčným palivom jedno z referenčných palív špecifikovaných v prílohe 7.

| 5.2.3.3.2. | V prípade motorov bez automatického prispôsobenia sa palivu:
  použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu s Wobbovým indexom minimálne 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa). V sporných prípadoch je referenčným palivom palivo GR špecifikované v prílohe 7, t. j. palivo s najvyšším Wobbovým indexom, alebo |
| --- | --- |

5.2.3.3.2.

V prípade motorov bez automatického prispôsobenia sa palivu:

použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu s Wobbovým indexom minimálne 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa). V sporných prípadoch je referenčným palivom palivo GR špecifikované v prílohe 7, t. j. palivo s najvyšším Wobbovým indexom, alebo

| 5.2.3.3.3. | v prípade motorov označených pre určitú skupinu palív:
  použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu s Wobbovým indexom minimálne 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), ak je motor označený pre skupinu plynu H alebo s Wobbovým indexom minimálne 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), ak je motor označený pre skupinu plynu L. V sporných prípadoch je referenčným palivom palivo GR špecifikované v prílohe 7, ak je motor označený pre skupinu plynu H, alebo referenčné palivo G23, ak je motor označený pre skupinu plynu L, t. j. palivo s najvyšším Wobbovým indexom pre príslušnú skupinu, alebo (3) |
| --- | --- |

5.2.3.3.3.

v prípade motorov označených pre určitú skupinu palív:

použije sa také palivo, ktoré je dostupné na trhu s Wobbovým indexom minimálne 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), ak je motor označený pre skupinu plynu H alebo s Wobbovým indexom minimálne 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), ak je motor označený pre skupinu plynu L. V sporných prípadoch je referenčným palivom palivo GR špecifikované v prílohe 7, ak je motor označený pre skupinu plynu H, alebo referenčné palivo G23, ak je motor označený pre skupinu plynu L, t. j. palivo s najvyšším Wobbovým indexom pre príslušnú skupinu, alebo (3)

| 5.2.3.3.4. | v prípade motorov označených pre jedno špecifické zloženie paliva:
  použije sa palivo, pre ktoré je motor označený. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4.

v prípade motorov označených pre jedno špecifické zloženie paliva:

použije sa palivo, pre ktoré je motor označený.

| 5.2.3.3.5. | Použité palivo sa uvedie v skúšobnom protokole. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5.

Použité palivo sa uvedie v skúšobnom protokole.

| 5.2.3.4. | Pre vznetové motory:
  použije sa referenčné palivo špecifikované v prílohe 7. |
| --- | --- |

5.2.3.4.

Pre vznetové motory:

použije sa referenčné palivo špecifikované v prílohe 7.

5.2.4.   Merania sa musia vykonať podľa ustanovení prílohy 5 k tomuto predpisu.

5.2.5.   Protokol o skúške musí obsahovať výsledky a všetky výpočty potrebné na určenie čistého výkonu, ako je to uvedené v prílohe 4 k tomuto predpisu spolu s charakteristikami motora, ako je to uvedené v prílohe 1 k tomuto predpisu.

5.3.   Interpretácia výsledkov

5.3.1.   Čistý výkon

Čistý výkon udaný výrobcom pre typ motora (alebo základného motora) sa akceptuje, ak sa od hodnôt nameraných technickou službou na motore poskytnutom na skúšky nelíši o viac než ± 2 percentá v prípade menovitého výkonu a o viac než ± 4 percentá v ostatných meracích bodoch na krivke s toleranciou ± 1,5 percenta pre otáčky motora.

5.3.2.   Menovité otáčky

Menovité otáčky udané výrobcom sa nesmú líšiť o viac než 100 min.–1 od stanovenej hodnoty.

5.3.3.   Spotreba paliva

Krivka špecifickej spotreby paliva stanovená výrobcom pre typ motora (alebo základný motor) sa akceptuje, ak sa nelíši o viac než ± 8 percent vo všetkých meracích bodoch od hodnôt nameraných v tých istých meracích bodoch technickou službou na motore poskytnutom na skúšky.

5.3.4.   Rad motorov

V prípade súladu základného motora s podmienkami uvedenými v bodoch 5.3.1 a 5.3.2 sa uznanie automaticky rozširuje na všetky stanovené krivky motorov z radu.

6.   ZHODA VÝROBY

Postupy na zabezpečenie zhody výroby musia byť v súlade s postupmi stanovenými v doplnku 2 (E/EHK/324-E/EHK/TRANS/505/Rev.2) k dohode a s týmito požiadavkami:

| 6.1. | motory schválené podľa tohto predpisu musia byť vyrobené tak, aby sa zhodovali so schváleným typom. |
| --- | --- |

6.1.

motory schválené podľa tohto predpisu musia byť vyrobené tak, aby sa zhodovali so schváleným typom.

| 6.2. | Musia byť splnené minimálne požiadavky na kontrolné postupy zhody výroby stanovené ďalej v prílohe 6 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

6.2.

Musia byť splnené minimálne požiadavky na kontrolné postupy zhody výroby stanovené ďalej v prílohe 6 k tomuto predpisu.

7.   SANKCIE V PRÍPADE NEZHODY VÝROBY

| 7.1. | Schválenie udelené typu motora alebo radu motorov podľa tohto predpisu môže byť odňaté, ak nie sú splnené požiadavky stanovené v ďalej uvedenom bode 6.1, alebo ak sa motor alebo rad motorov so schvaľovacou značkou nezhoduje so schváleným typom. |
| --- | --- |

7.1.

Schválenie udelené typu motora alebo radu motorov podľa tohto predpisu môže byť odňaté, ak nie sú splnené požiadavky stanovené v ďalej uvedenom bode 6.1, alebo ak sa motor alebo rad motorov so schvaľovacou značkou nezhoduje so schváleným typom.

| 7.2. | Ak zmluvná strana dohody z roku 1958 uplatňujúca tento predpis odníme typové schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné zmluvné strany uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára, ktorého vzor je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

7.2.

Ak zmluvná strana dohody z roku 1958 uplatňujúca tento predpis odníme typové schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne o tom informuje ostatné zmluvné strany uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára, ktorého vzor je uvedený v prílohe 2 k tomuto predpisu.

8.   ZMENY A ROZŠÍRENIE SCHVÁLENIA TYPU MOTORA ALEBO RADU MOTOROV

| 8.1. | Každá zmena typu motora alebo radu motorov z hľadiska charakteristík uvedených v prílohe 1, sa musí oznámiť správnemu orgánu, ktorý udelil schválenie typu motora a radu motorov. Orgán môže potom:






  8.1.1. | konštatovať, že vykonané zmeny nemajú výrazne nepriaznivý vplyv a že motor v každom prípade stále spĺňa požiadavky, alebo |
| --- | --- | --- |

8.1.

Každá zmena typu motora alebo radu motorov z hľadiska charakteristík uvedených v prílohe 1, sa musí oznámiť správnemu orgánu, ktorý udelil schválenie typu motora a radu motorov. Orgán môže potom:

8.1.1.

konštatovať, že vykonané zmeny nemajú výrazne nepriaznivý vplyv a že motor v každom prípade stále spĺňa požiadavky, alebo

| 8.1.2. | požadovať ďalší skúšobný protokol od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok. |
| --- | --- |

8.1.2.

požadovať ďalší skúšobný protokol od technickej služby zodpovednej za vykonávanie skúšok.

| 8.2. | Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia so špecifikovaním zmeny sa oznamuje zmluvným stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, postupom špecifikovaným v bode 4.3. |
| --- | --- |

8.2.

Potvrdenie alebo zamietnutie typového schválenia so špecifikovaním zmeny sa oznamuje zmluvným stranám dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, postupom špecifikovaným v bode 4.3.

| 8.3. | Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, priraďuje poradové číslo každému takémuto rozšíreniu a informuje o tom ostatné zmluvné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

8.3.

Príslušný orgán, ktorý vydáva rozšírenie typového schválenia, priraďuje poradové číslo každému takémuto rozšíreniu a informuje o tom ostatné zmluvné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu.

9.   DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

V prípade, že držiteľ typového schválenia úplne zastaví výrobu typu motora alebo radu motorov schválených podľa tohto predpisu, musí o tom informovať orgán, ktorý typové schválenie udelil. Po prijatí takéhoto oznámenia tento orgán informuje o tom ostatné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia, ktorý zodpovedá vzoru uvedenému v prílohe 2 k tomuto predpisu.

10.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA VYKONÁVANIE SCHVAĽOVACÍCH SKÚŠOK A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNYCH ORGÁNOV

Strany dohody, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamujú sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych orgánov, ktoré udeľujú typové schválenie a ktorým sa zasielajú formuláre osvedčujúce schválenie, rozšírenie, zamietnutie alebo odňatie schválenia vydaného v iných krajinách.

---

(1)  Ako je uvedené v prílohe 7 k Súhrnnej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2).

(2)  1 pre Nemecko, 2 pre Francúzsko, 3 pre Taliansko, 4 pre Holandsko, 5 pre Švédsko, 6 pre Belgicko, 7 pre Maďarsko, 8 pre Českú republiku, 9 pre Španielsko, 10 pre Srbsko a Čiernu Horu, 11 pre Spojené kráľovstvo, 12 pre Rakúsko, 13 pre Luxembursko, 14 pre Švajčiarsko, 15 (voľné), 16 pre Nórsko, 17 pre Fínsko, 18 pre Dánsko, 19 pre Rumunsko, 20 pre Poľsko, 21 pre Portugalsko, 22 pre Ruskú federáciu, 23 pre Grécko, 24 pre Írsko, 25 pre Chorvátsko, 26 pre Slovinsko, 27 pre Slovensko, 28 pre Bielorusko, 29 pre Estónsko, 30 (voľné), 31 pre Bosnu a Hercegovinu, 32 pre Lotyšsko, 33 (voľné), 34 pre Bulharsko, 35 (voľné), 36 pre Litvu, 37 pre Turecko, 38 (voľné), 39 pre Azerbajdžan, 40 pre Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, 41 (voľné), 42 pre Európske spoločenstvo (typové schválenia udelené členskými štátmi používajúcimi svoje vlastné symboly EHK), 43 pre Japonsko, 44 (voľné), 45 pre Austráliu, 46 pre Ukrajinu, 47 pre Juhoafrickú republiku, 48 pre Nový Zéland, 49 pre Cyprus, 50 pre Maltu a 51 pre Kórejskú republiku. Ďalším štátom sa pridelia nasledujúce čísla postupne v poradí, v ktorom budú ratifikovať alebo pristúpia k Dohode o prijatí jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, zariadenia a časti, ktoré sa môžu montovať a/alebo používať na kolesových vozidlách a o podmienkach pre vzájomné uznávanie typových schválení, udelených na základe týchto predpisov, a takto pridelené čísla oznamuje generálny tajomník Organizácie spojených národov zmluvným stranám dohody.

(3)  „Wobbov index (dolný Wl; alebo horný Wu)“ je podiel zodpovedajúcej hodnoty výhrevnosti plynu na jednotku objemu a druhej odmocniny jeho relatívnej hustoty za rovnakých referenčných podmienok: Formula

---

PRÍLOHA 1

Základné charakteristiky spaľovacích motorov a všeobecné informácie týkajúce sa vykonávania skúšok

Základný motor/typ motora (1): ...

1.   Všeobecné údaje

| 1.1. | Značka (obchodný názov výrobcu): ... |
| --- | --- |

1.1.

Značka (obchodný názov výrobcu): ...

| 1.2. | Typ a obchodné označenie základného motora – a (prípadne) radu motorov (1): ... |
| --- | --- |

1.2.

Typ a obchodné označenie základného motora – a (prípadne) radu motorov (1): ...

| 1.3. | Typové kódovanie výrobcu, ako je vyznačené na motore(-och) (1): ... |
| --- | --- |

1.3.

Typové kódovanie výrobcu, ako je vyznačené na motore(-och) (1): ...

| 1.4. | Špecifikácia zariadenia, ktoré ma motor poháňať (2): ... |
| --- | --- |

1.4.

Špecifikácia zariadenia, ktoré ma motor poháňať (2): ...

| 1.5. | Názov a adresa výrobcu: ... |
| --- | --- |

1.5.

Názov a adresa výrobcu: ...

| 1.6. | Názov a adresa prípadného splnomocneného zástupcu výrobcu: ... |
| --- | --- |

1.6.

Názov a adresa prípadného splnomocneného zástupcu výrobcu: ...

| 1.7. | Umiestnenie, kódovanie a spôsob pripevnenia identifikácie motora: ... |
| --- | --- |

1.7.

Umiestnenie, kódovanie a spôsob pripevnenia identifikácie motora: ...

| 1.8. | Umiestnenie a spôsob pripevnenia schvaľovacej značky: ... |
| --- | --- |

1.8.

Umiestnenie a spôsob pripevnenia schvaľovacej značky: ...

| 1.9. | Adresa montážneho závodu, resp. závodov: ... |
| --- | --- |

1.9.

Adresa montážneho závodu, resp. závodov: ...

2.   Prílohy

| 2.1. | Základné charakteristiky základného motora, resp. motorov (pozri doplnok 1) ... |
| --- | --- |

2.1.

Základné charakteristiky základného motora, resp. motorov (pozri doplnok 1) ...

| 2.2. | Základné charakteristiky radu motorov (pozri doplnok 2) ... |
| --- | --- |

2.2.

Základné charakteristiky radu motorov (pozri doplnok 2) ...

| 2.3. | Základné charakteristiky typov motora v rámci radu (pozri doplnok 3) ... |
| --- | --- |

2.3.

Základné charakteristiky typov motora v rámci radu (pozri doplnok 3) ...

3.   Charakteristiky s motorom súvisiacich častí pojazdných strojov (v prípade potreby) ...

4.   Fotografie základného motora: ...

5.   Zoznam ďalších príloh:

| 5.1. | doplnok 1/doplnok 2/doplnok 3 (1); |
| --- | --- |

5.1.

doplnok 1/doplnok 2/doplnok 3 (1);

| 5.2. | stanovené krivky výkonu, krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva pre motor/základný motor a motory v rámci radu (1); |
| --- | --- |

5.2.

stanovené krivky výkonu, krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva pre motor/základný motor a motory v rámci radu (1);

| 5.3. | prípadné ďalšie prílohy: ... |
| --- | --- |

5.3.

prípadné ďalšie prílohy: ...

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

(2)  Uveďte typy a modely.

DOPLNOK 1

ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY MOTORA/ZÁKLADNÉHO MOTORA
   (1)

1.   OPIS MOTORA

1.1.   Výrobca: ...

1.2.   Kód motora podľa výrobcu: ...

1.3.   Pracovný princíp: zážihový/vznetový, štvordobý/dvojdobý (1)

1.4.   Priemer valca (2): ... mm

1.5.   Zdvih (2): ...mm

1.6.   Počet, usporiadanie a poradie zapaľovania valcov:...

1.7.   Objem motora (3): ... cm3

1.8.   Objemový kompresný pomer (4): ...

1.9.   Opis systému spaľovania: ...

1.10.   Výkres(-y) spaľovacej komory a dna piesta: ...

1.11.   Minimálna plocha prierezu vstupného a výstupného otvoru: ...

1.12.   Chladiaci systém: kvapalinový/vzduchový (1)

1.12.1.   Chladenie kvapalinou

1.12.1.1.   Druh kvapaliny ...

1.12.1.2.   Obehové čerpadlo(-á): áno/nie (1)

1.12.1.3.   Charakteristiky alebo prípadne značka(-y) a typ(-y): ...

1.12.1.4.   Prípadný prevodový pomer, resp. pomery: ...

1.12.2.   Chladenie vzduchom

1.12.2.1.   Dúchadlo: áno/nie (1)

1.12.2.2.   Charakteristiky alebo prípadne značka(-y) a typ(-y): ...

1.12.2.3.   Prípadný prevodový pomer, resp. pomery: ...

1.13.   Teplota povolená výrobcom

1.13.1.   Chladenie kvapalinou: maximálna teplota na výstupe: ... K

1.13.2.   Chladenie vzduchom: referenčný bod: ...

1.13.3.   Maximálna teplota v referenčnom bode: ... K

1.13.4.   Maximálna teplota plniaceho vzduchu na vstupe medzichladiča (ak je použitý): ... K

1.13.5.   Maximálna teplota výfukových plynov v mieste vo výfukovom(-ých) potrubí(-iach) vedľa vonkajšej(-ích) príruby(-rub) zberného(-ých) potrubia(-í) výfukových plynov: ...K

1.13.6.   Teplota mazadla:

| | minimálna: ...K |
| --- | --- |

minimálna: ...K

| | maximálna: ...K |
| --- | --- |

maximálna: ...K

1.14.   Tlakový kompresor (preplňovač): áno/nie (5)

1.14.1.   Značka: ...

1.14.2.   Typ: ...

1.14.3.   Opis systému (napr. v prípade potreby max. preplňovací tlak, vypúšťací ventil): ...

1.14.4.   Medzichladič: áno/nie (5)

1.15.   Sací systém: maximálny povolený tlak nasávania pri menovitých otáčkach motora a pri 100 % zaťažení: ... kPa

1.16.   Výfukový systém: maximálny prípustný protitlak výfuku pri menovitých otáčkach motora a pri 100 % zaťažení: ... kPa

2.   PRÍDAVNÉ ZARIADENIA PROTI ZNEČISTENIU (ak sú použité a nespadajú pod iný bod)

2.1.   Opis a/alebo schéma(-y): ...

3.   PRÍVOD PALIVA PRE VZNETOVÉ MOTORY

3.1.   Napájacie čerpadlo

3.1.1.   Tlak alebo charakteristický diagram (6): ... kPa

3.2.   Systém vstrekovania

3.2.1.   Čerpadlo

3.2.1.1.   Značka(-y): ...

3.2.1.2.   Typ(-y): ...

3.2.1.3.   Maximálna dodávka paliva: ... mm3
   (5)
   (6) na zdvih alebo cyklus pri plnom vstreku pri otáčkach čerpadla: ... min–1 (menovitá) a ... min–1 (maximálny krútiaci moment) alebo charakteristický diagram: ...

3.2.1.3.1.   Uveďte použitú metódu: na motore/na skúšobnom zariadení čerpadla (5)

3.2.1.4.   Predstih vstrekovania

3.2.1.4.1.   Krivka predstihu vstrekovania (6) ...

3.2.1.4.2.   Časovanie (6): ...

3.2.2.   Vstrekovacie potrubie

3.2.2.1.   Dĺžka: ...mm

3.2.2.2.   Vnútorný priemer: ...mm

3.2.3.   Vstrekovač(-e)

3.2.3.1.   Značka(-y): ...

3.2.3.2.   Typ(-y): ...

3.2.3.3.   Otvárací tlak alebo charakteristický diagram (5)
   (6): ... kPa

3.2.4.   Regulátor

3.2.4.1.   Značka(-y): ...

3.2.4.2.   Typ(-y): ...

3.2.4.3.   Otáčky, pri ktorých začína vypnutie pri plnom zaťažení (7): ... min–1

3.2.4.4.   Maximálne otáčky pri nulovom zaťažení (7): ... min–1

3.2.4.5.   Otáčky voľnobehu (7): ... min–1

3.3.   Systém štartu za studena

3.3.1.   Značka(-y): ...

3.3.2.   Typ(-y): ...

3.3.3.   Opis: ...

3.3.4.   Elektronická riadiaca jednotka motora:

3.3.4.1.   Značka(-y): ...

3.3.4.2.   Typ: ...

3.3.4.3.   Možnosti nastavenia z hľadiska emisií: ...

3.3.4.4.   Ďalšia dokumentácia: ...

4.   PRÍVOD PALIVA PRE ZÁŽIHOVÉ MOTORY

4.1.   Karburátor

4.1.1.   Značka(-y): ...

4.1.2.   Typ(-y): ...

4.2.   Nepriame vstrekovanie paliva: jednobodové alebo viacbodové (8)

4.2.1.   Značka(-y): ...

4.2.2.   Typ(-y): ...

4.3.   Priame vstrekovanie

4.3.1.   Značka(-y): ...

4.3.2.   Typ(-y): ...

4.4.   Prietok paliva [g/h] a pomer vzduch/palivo pri menovitých otáčkach a široko otvorenej klapke: ...

4.5.   Elektronická riadiaca jednotka motora: ...

4.5.1.   Značka(-y): ...

4.5.2.   Typ: ...

4.5.3.   Možnosti nastavenia z hľadiska emisií: ...

4.5.4.   Ďalšia dokumentácia: ...

5.   ČASOVANIE VENTILOV

5.1.   Maximálny zdvih a uhly otvorenia a zatvorenia vo vzťahu k úvratiam alebo ekvivalentné údaje: ...

5.2.   Referenčné rozpätia a/alebo rozpätia nastavenia (9): ...

5.3.   Systém variabilného časovania ventilov (ak je použitý a kde: sanie a/alebo výfuk) (9):

5.3.1.   Typ: priebežný alebo zapnuté/vypnuté (9)

5.3.2.   Uhol fázového posunu vačky: ...

6.   USPORIADANIE KANÁLIKOV

6.1.   Poloha, veľkosť a počet: ...

7.   SYSTÉM ZAPAĽOVANIA

7.1.   Zapaľovacia cievka

7.1.1.   Značka(-y): ...

7.1.2.   Typ(-y): ...

7.1.3.   Počet: ...

7.2.   Zapaľovacia sviečka, resp. sviečky

7.2.1.   Značka(-y): ...

7.2.2.   Typ(-y): ...

7.3.   Induktor ...

7.3.1.   Značka(-y): ...

7.3.2.   Typ(-y): ...

7.4.   Časovanie zapaľovania

7.4.1.   Statický predstih vo vzťahu k hornej úvrati [stupne uhla kľuky] ...

7.4.2.   V prípade potreby krivka predstihu: ...

8.   Výkon motora (stanovený výrobcom)

| Menovité otáčky (min–1) | |
| --- | --- |
| Otáčky pri maximálnom výkone (min–1) | |
| Otáčky pri maximálnom krútiacom momente (min–1) | |
| Menovitý čistý výkon (kW) | |
| Maximálny čistý výkon (kW) | |
| Maximálny čistý krútiaci moment (Nm) | |

Menovité otáčky (min–1)

Otáčky pri maximálnom výkone (min–1)

Otáčky pri maximálnom krútiacom momente (min–1)

Menovitý čistý výkon (kW)

Maximálny čistý výkon (kW)

Maximálny čistý krútiaci moment (Nm)

---

(1)  Nehodiace sa prečiarknite.

(2)  Táto hodnota sa musí zaokrúhliť na najbližšiu desatinu milimetra.

(3)  Táto hodnota sa musí vypočítať s hodnotou π = 3,1416 a zaokrúhliť sa na najbližší cm3

(4)  Uveďte toleranciu.

(5)  Nehodiace sa prečiarknite.

(6)  Uveďte toleranciu.

(7)  Uveďte toleranciu.

(8)  Nehodiace sa prečiarknite.

(9)  Nehodiace sa prečiarknite.

DOPLNOK 2

ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY RADU MOTOROV

1.   SPOLOČNÉ PARAMETRE (1)

| 1.1. | Cyklus spaľovania: ... |
| --- | --- |

1.1.

Cyklus spaľovania: ...

| 1.2. | Chladiace médium: ... |
| --- | --- |

1.2.

Chladiace médium: ...

| 1.3. | Spôsob nasávania vzduchu: ... |
| --- | --- |

1.3.

Spôsob nasávania vzduchu: ...

| 1.4. | Typ/konštrukcia spaľovacej komory: ... |
| --- | --- |

1.4.

Typ/konštrukcia spaľovacej komory: ...

| 1.5. | Ventil a usporiadanie kanálikov, veľkosť a počet: ... |
| --- | --- |

1.5.

Ventil a usporiadanie kanálikov, veľkosť a počet: ...

| 1.6. | Palivový systém: ... |
| --- | --- |

1.6.

Palivový systém: ...

| 1.7. | Systémy riadenia motora
  Kontrola identity podľa čísel výkresov: ...






  1.7.1. | Systém chladenia plniaceho vzduchu: ... |
| --- | --- | --- |

1.7.

Systémy riadenia motora

Kontrola identity podľa čísel výkresov: ...

1.7.1.

Systém chladenia plniaceho vzduchu: ...

| 1.7.2. | Recirkulácia výfukových plynov (2): ... |
| --- | --- |

1.7.2.

Recirkulácia výfukových plynov (2): ...

| 1.7.3. | Vstrekovanie vody/emulzie (2): ... |
| --- | --- |

1.7.3.

Vstrekovanie vody/emulzie (2): ...

| 1.7.4. | Vstrekovanie vzduchu (2): ... |
| --- | --- |

1.7.4.

Vstrekovanie vzduchu (2): ...

| 1.8. | Kontrola identického pomeru (alebo najmenšieho pre základný motor): kapacita systému/dodávka paliva na zdvih podľa čísla(-ITL) v diagrame (3): ... |
| --- | --- |

1.8.

Kontrola identického pomeru (alebo najmenšieho pre základný motor): kapacita systému/dodávka paliva na zdvih podľa čísla(-ITL) v diagrame (3): ...

2.   OPIS RADU MOTOROV

| 2.1. | Názov radu motorov: ... |
| --- | --- |

2.1.

Názov radu motorov: ...

| 2.2. | Špecifikácia motorov v rámci tohto radu: ...
  ...
  ...










  Špecifikácia | Rad motorov | Základný motor (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Typ motora | | | | | |
| Počet valcov | | | | | |
| Menovité otáčky (min-1) | | | | | |
| Prívod paliva na zdvih (mm3) pre vznetové motory, prietok paliva (g/h) pre zážihové motory | | | | | |
| Menovitý čistý výkon (kW) | | | | | |
| Maximálny čistý výkon (kW) | | | | | |
| Otáčky pri maximálnom výkone (min-1) | | | | | |
| Otáčky pri maximálnom krútiacom momente (min-1) | | | | | |
| Prívod paliva na zdvih (mm3) | | | | | |
| Maximálny krútiaci moment (Nm) | | | | | |
| Otáčky voľnobehu (min-1) | | | | | |
| Objem valca (v % najväčšieho valca) (pozri prílohu 5 bod 1.3) | | | | | |

2.2.

Špecifikácia motorov v rámci tohto radu: ...

...

...

Špecifikácia

Rad motorov

Základný motor (1)

Typ motora

Počet valcov

Menovité otáčky (min-1)

Prívod paliva na zdvih (mm3) pre vznetové motory, prietok paliva (g/h) pre zážihové motory

Menovitý čistý výkon (kW)

Maximálny čistý výkon (kW)

Otáčky pri maximálnom výkone (min-1)

Otáčky pri maximálnom krútiacom momente (min-1)

Prívod paliva na zdvih (mm3)

Maximálny krútiaci moment (Nm)

Otáčky voľnobehu (min-1)

Objem valca (v % najväčšieho valca) (pozri prílohu 5 bod 1.3)

---

(1)  Podrobnosti sú uvedené v prílohe 1 – doplnku 1.

(2)  Uveďte všetky súvisiace technické údaje.

(3)  Pozri prílohu 5 bod 1.9.

Doplnok 3

Základné charakteristiky typu motora v rámci radu motorov
   (1)

1.   OPIS MOTORA

1.1.   Výrobca: ...

1.2.   Kód motora podľa výrobcu: ...

1.3.   Cyklus: štvordobý/dvojdobý (2)

1.4.   Priemer valca (3): ...mm

1.5.   Zdvih (3): ...mm

1.6.   Počet, usporiadanie a poradie zapaľovania valcov: ...

1.7.   Objem motora (4): ...cm3

1.8.   Menovité otáčky: ...min–1

1.9.   Otáčky pri maximálnom krútiacom momente: ... min–1

1.10.   Objemový kompresný pomer (5): ...

1.11.   Opis systému spaľovania: ...

1.12.   Výkres(-y) spaľovacej komory a dna piesta: ...

1.13.   Minimálna plocha prierezu vstupného a výstupného otvoru: ...

1.14.   Chladiaci systém: kvapalinový/vzduchový (2)

1.14.1.   Chladenie kvapalinou

1.14.1.1.   Druh kvapaliny: ...

1.14.1.2.   Obehové čerpadlo(-á): áno/nie (2)

1.14.1.3.   Charakteristiky alebo prípadne značka(-y) a typ(-y): ...

1.14.1.4.   Prípadný prevodový pomer, resp. pomery: ...

1.14.2.   Chladenie vzduchom

1.14.2.1.   Dúchadlo: áno/nie (2)

1.14.2.2.   Charakteristiky alebo prípadne značka(-y) a typ(-y): ...

1.14.2.3.   Prípadný prevodový pomer, resp. pomery: ...

1.15.   Teplota povolená výrobcom

1.15.1.   Chladenie kvapalinou: maximálna teplota na výstupe: ... K

1.15.2.   Chladenie vzduchom:

| | referenčný bod: ... |
| --- | --- |

referenčný bod: ...

| | maximálna teplota v referenčnom bode: ...K |
| --- | --- |

maximálna teplota v referenčnom bode: ...K

1.15.3.   Maximálna teplota plneného vzduchu na vstupe medzichladiča (ak je použitý): ...K

1.15.4.   Maximálna teplota výfukových plynov v mieste vo výfukovom(-ach) potrubí(-ich) vedľa vonkajšej(-ich) príruby(-rub) zberného(-ach) potrubia(-í) výfukových plynov: ...K

1.15.5.   Teplota mazadla:

| | minimálna ...K |
| --- | --- |

minimálna ...K

| | maximálna ...K |
| --- | --- |

maximálna ...K

1.16.   Tlakový kompresor (preplňovač): áno/nie (6)

1.16.1.   Značka: ...

1.16.2.   Typ: ...

1.16.3.   Opis systému (napr. v prípade potreby max. preplňovací tlak, vypúšťací ventil):

1.16.4.   Medzichladič: áno/nie (6)

1.17.   Sací systém: maximálny povolený tlak nasávania pri menovitých otáčkach motora a pri 100 % zaťažení: ... kPa

1.18.   Výfukový systém: maximálny prípustný protitlak výfuku pri menovitých otáčkach motora a pri 100 % zaťažení: ...kPa

2.   PRÍDAVNÉ ZARIADENIA PROTI ZNEČISTENIU (ak sú použité a nespadajú pod iný bod)

Opis a/alebo schéma(–y): ...

3.   PRÍVOD PALIVA PRE VZNETOVÉ MOTORY

3.1.   Napájacie čerpadlo

Tlak (7) alebo charakteristický diagram: ...kPa

3.2.   Systém vstrekovania

3.2.1.   Čerpadlo

3.2.1.1.   Značka(-y): ...

3.2.1.2.   Typ(-y): ...

3.2.1.3.   Maximálna dodávka paliva: ... mm3
   (6)
   (7) na zdvih alebo cyklus pri plnom vstreku pri otáčkach čerpadla: ... min–1 (menovitá) a ... min–1 (maximálny krútiaci moment) alebo charakteristický diagram: ...

3.2.1.3.1.   Uveďte použitú metódu: na motore/na skúšobnom zariadení čerpadla (8)

3.2.1.4.   Predstih vstrekovania

3.2.1.4.1.   Krivka predstihu vstrekovania (7): ...

3.2.1.4.2.   Časovanie (7): ...

3.2.2.   Vstrekovacie potrubie

3.2.2.1.   Dĺžka: ... mm

3.2.2.2.   Vnútorný priemer: ... mm

3.2.3.   Vstrekovač(-e)

3.2.3.1.   Značka(-y): ...

3.2.3.2.   Typ(-y): ...

3.2.3.3.   Otvárací tlak alebo charakteristický diagram (6)
   (7): ... kappa

3.2.4.   Regulátor

3.2.4.1.   Značka(-y): ...

3.2.4.2.   Typ(-y): ...

3.2.4.3.   Otáčky, pri ktorých začína vypnutie pri plnom zaťažení (7): ... min–1

3.2.4.4.   Maximálne otáčky pri nulovom zaťažení (7): ... min–1

3.2.4.5.   Otáčky voľnobehu (7): ... min–1

3.3.   Systém štartu za studena

3.3.1.   Značka(-y): ...

3.3.2.   Typ(-y): ...

3.3.3.   Opis: ...

3.4.   Elektronická riadiaca jednotka motora:

3.4.1.   Značka(-y): ...

3.4.2.   Typ: ...

3.4.3.   Možnosti nastavenia z hľadiska emisií: ...

3.4.4.   Ďalšia dokumentácia: ...

4.   PRÍVOD PALIVA PRE ZÁŽIHOVÉ MOTORY

4.1.   Karburátor

4.1.1.   Značka(-y): ...

4.1.2.   Typ(-y): ...

4.2.   Nepriame vstrekovanie paliva: jednobodové alebo viacbodové (9)

4.2.1.   Značka(-y): ...

4.2.2.   Typ(-y): ...

4.3.   Priame vstrekovanie

4.3.1.   Značka(-y): ...

4.3.2.   Typ(-y): ...

4.4.   Prietok paliva [g/h] a pomer vzduch/palivo pri menovitých otáčkach a široko otvorenej klapke:

4.5.   Elektronická riadiaca jednotka motora

4.5.1.   Značka(-y): ...

4.5.2.   Typ: ...

4.5.3.   Možnosti nastavenia z hľadiska emisií: ...

4.5.4.   Ďalšia dokumentácia: ...

5.   ČASOVANIE VENTILOV

5.1.   Maximálny zdvih a uhly otvorenia a zatvorenia vo vzťahu k úvratiam alebo ekvivalentné údaje: ...

5.2.   Referencia a/alebo rozsahy nastavenia (9): ...

5.3.   Systém variabilného časovania ventilov (ak je použitý a kde: sanie a/alebo výfuk) (9):

5.3.1.   Typ: priebežný alebo zapnuté/vypnuté (9)

5.3.2.   Uhol fázového posunu vačky: ...

6.   USPORIADANIE KANÁLIKOV

6.1.   Poloha, veľkosť a počet: ...

7.   SYSTÉM ZAPAĽOVANIA

7.1.   Zapaľovacia cievka

7.1.1.   Značka(-y): ...

7.1.2.   Typ(-y): ...

7.1.3.   Počet:

7.2.   Zapaľovacia sviečka, resp. sviečky

7.2.1.   Značka(-y): ...

7.2.2.   Typ(-y): ...

7.3.   Induktor

7.3.1.   Značka(-y): ...

7.3.2.   Typ(-y): ...

7.4.   Časovanie zapaľovania

7.4.1.   Statický predstih vo vzťahu k hornej úvrati [stupne uhla kľuky]: ...

7.4.2.   Prípadne krivka predstihu: ...

---

(1)  Podrobnosti sú uvedené v prílohe 1 – doplnku 1.

(2)  Nehodiace sa prečiarknite.

(3)  Táto hodnota sa musí zaokrúhliť na najbližšiu desatinu milimetra.

(4)  Táto hodnota sa musí vypočítať s hodnotou π = 3,1416 a zaokrúhliť sa na najbližší cm3.

(5)  Uveďte toleranciu.

(6)  Podrobnosti sú uvedené v prílohe 1 – doplnku 1.

(7)  Nehodiace sa prečiarknite.

(8)  Táto hodnota sa musí zaokrúhliť na najbližšiu desatinu milimetra.

(9)  Nehodiace sa prečiarknite.

---

PRÍLOHA 2

OZNÁMENIE

[maximálny formát: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

---

PRÍLOHA 3

USPORIADANIE SCHVAĽOVACÍCH ZNAČIEK

VZOR A

(pozri bod 4.4 tohto predpisu).

Image

VZOR B

(pozri bod 4.5 tohto predpisu)

Image

---

(1)  Druhé číslo sa uvádza len ako príklad.

---

PRÍLOHA 4

Metóda na meranie čistého výkonu spaľovacieho motora

1.   Tieto ustanovenia sa uplatňujú na metódu určenia krivky výkonu pri plnom zaťažení spaľovacieho motora prevádzkovaného pri nespojitých otáčkach ako funkcie otáčok motora, menovitých otáčok a čistého menovitého výkonu spaľovacieho motora pri konštantnej rýchlosti.

2.   SKÚŠOBNÉ PODMIENKY

2.1.   Motor musí byť v chode podľa odporúčaní výrobcu.

2.2.   Ak možno meranie výkonu vykonať len s motorom s namontovanou prevodovkou, musí sa brať do úvahy aj účinnosť prevodovky.

2.3.   Príslušenstvo a zariadenia

2.3.1.   Príslušenstvo a zariadenia, ktoré majú byť namontované

Počas skúšky musí byť príslušenstvo potrebné na prevádzku motora pre dané použitie (ako je uvedené v tabuľke 1), namontované na skúšobnom zariadení pokiaľ možno v tej istej polohe, v akej by malo byť pri určenom používaní.

2.3.2.   Príslušenstvo a zariadenia, ktoré sa majú odstrániť

Určité príslušenstvo, ktoré je potrebné len pre činnosť vozidla a ktoré môže byť namontované na motore, sa pri skúške musí odstrániť. Ako príklad je uvedený tento zoznam, ktorý nie je úplný:

| i) | vzduchový kompresor pre brzdy; |
| --- | --- |

i)

vzduchový kompresor pre brzdy;

| ii) | kompresor servoriadenia; |
| --- | --- |

ii)

kompresor servoriadenia;

| iii) | kompresor zavesenia; |
| --- | --- |

iii)

kompresor zavesenia;

| iv) | systém klimatizácie. |
| --- | --- |

iv)

systém klimatizácie.

Ak nie je možné príslušenstvo odstrániť, môže sa určiť výkon, ktorý absorbuje v nezaťaženom stave a pripočítať ho k nameranému výkonu motora (pozri poznámku h k tabuľke 1). Ak je táto hodnota väčšia než 3 % maximálneho výkonu pri skúšobných otáčkach, môže to overiť skúšobný orgán.

Tabuľka 1

Príslušenstvo a zariadenia, ktoré majú byť namontované na skúšku určenia výkonu motora

| Počet | Príslušenstvo a zariadenia | Namontované na emisnú skúšku |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sací systém | |
| Sacie potrubie | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Systém kontroly emisií kľukovej skrine | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Kontrolné zariadenia pre systém sacieho potrubia s dvojitým vstupom | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Prietokomer | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Vzduchovod | Áno (1) |
| Vzduchový filter | Áno (1) |
| Tlmič sania | Áno (1) |
| Zariadenie obmedzujúce otáčky | Áno (1) |
| 2 | Zariadenie na ohrev sacieho potrubia | Áno, štandardné výrobné vybavenie. Pokiaľ je možné nastaviť do najpriaznivejšej polohy. |
| 3 | Výfukový systém | |
| Čistič výfukových plynov | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Výfukové potrubie | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Prípojné potrubie | Áno (2) |
| Tlmič | Áno (2) |
| Výstupná trúbka | Áno (2) |
| Výfuková brzda | Nie (3) |
| Zariadenie na preplňovanie | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| 4 | Palivové čerpadlo | Áno, štandardné výrobné vybavenie. (4) |
| 5 | Karburátorové zariadenie | |
| Karburátor | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Elektronický systém regulácie, prietokomer vzduchu, atď. | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Zariadenie pre plynové motory | |
| Reduktor tlaku | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Odparovač | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Zmiešavač | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| 6 | Zariadenie na vstrekovanie paliva (benzínu a nafty) | |
| Predfilter | Áno, štandardné výrobné alebo skúšobné vybavenie. |
| Filter | Áno, štandardné výrobné alebo skúšobné vybavenie. |
| Čerpadlo | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Vysokotlakové potrubie | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Vstrekovač | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Vstupný vzduchový ventil | Áno, štandardné výrobné vybavenie. (5) |
| Elektronický systém regulácie, prietokomer vzduchu, atď. | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Systém regulátor/ovládanie | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Automatický obmedzovač plnej dodávky pri plnom zaťažení v závislosti na atmosférických podmienkach | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| 7 | Kvapalinové chladiace zariadenie | |
| Chladič | Nie |
| Ventilátor | Nie |
| Kryt ventilátora | Nie |
| Vodné čerpadlo | Áno, štandardné výrobné vybavenie. (6) |
| Termostat | Áno, štandardné výrobné vybavenie. (7) |
| 8 | Chladenie vzduchom | |
| Kryt | Nie (8) |
| Ventilátor alebo dúchadlo | Nie (8) |
| Zariadenie na reguláciu teploty | Nie |
| 9 | Elektrické príslušenstvo | |
| Generátor | Áno, štandardné výrobné vybavenie. (9) |
| Rozdeľovač | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Cievka alebo cievky | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Elektrická inštalácia | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Zapaľovacie sviečky | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Elektronický riadiaci systém vrátane systému detekcie/klopania/regulácie predstihu zapaľovania | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| 10 | Preplňovač | |
| Kompresor poháňaný buď priamo alebo nepriamo motorom a/alebo výfukovými plynmi | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| Chladič plniaceho vzduchu | Áno, štandardné výrobné alebo skúšobné vybavenie. (8), (10) |
| Vodné čerpadlo alebo ventilátor (poháňaný motorom) | Nie (8) |
| Zariadenie regulujúce prietok chladiaceho média | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |
| 11 | Pomocný ventilátor skúšobného zariadenia | Áno, ak je potrebný. |
| 12 | Zariadenie proti znečisťovaniu ovzdušia | Áno, štandardné výrobné vybavenie. (11) |
| 13 | Štartovacie zariadenie | Zariadenie skúšobnej stolice. (12) |
| 14 | Čerpadlo mazacieho oleja | Áno, štandardné výrobné vybavenie. |

Počet

Príslušenstvo a zariadenia

Namontované na emisnú skúšku

1

Sací systém

Sacie potrubie

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Systém kontroly emisií kľukovej skrine

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Kontrolné zariadenia pre systém sacieho potrubia s dvojitým vstupom

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Prietokomer

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Vzduchovod

Áno (1)

Vzduchový filter

Áno (1)

Tlmič sania

Áno (1)

Zariadenie obmedzujúce otáčky

Áno (1)

2

Zariadenie na ohrev sacieho potrubia

Áno, štandardné výrobné vybavenie. Pokiaľ je možné nastaviť do najpriaznivejšej polohy.

3

Výfukový systém

Čistič výfukových plynov

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Výfukové potrubie

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Prípojné potrubie

Áno (2)

Tlmič

Áno (2)

Výstupná trúbka

Áno (2)

Výfuková brzda

Nie (3)

Zariadenie na preplňovanie

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

4

Palivové čerpadlo

Áno, štandardné výrobné vybavenie. (4)

5

Karburátorové zariadenie

Karburátor

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Elektronický systém regulácie, prietokomer vzduchu, atď.

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Zariadenie pre plynové motory

Reduktor tlaku

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Odparovač

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Zmiešavač

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

6

Zariadenie na vstrekovanie paliva (benzínu a nafty)

Predfilter

Áno, štandardné výrobné alebo skúšobné vybavenie.

Filter

Áno, štandardné výrobné alebo skúšobné vybavenie.

Čerpadlo

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Vysokotlakové potrubie

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Vstrekovač

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Vstupný vzduchový ventil

Áno, štandardné výrobné vybavenie. (5)

Elektronický systém regulácie, prietokomer vzduchu, atď.

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Systém regulátor/ovládanie

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Automatický obmedzovač plnej dodávky pri plnom zaťažení v závislosti na atmosférických podmienkach

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

7

Kvapalinové chladiace zariadenie

Chladič

Nie

Ventilátor

Nie

Kryt ventilátora

Nie

Vodné čerpadlo

Áno, štandardné výrobné vybavenie. (6)

Termostat

Áno, štandardné výrobné vybavenie. (7)

8

Chladenie vzduchom

Kryt

Nie (8)

Ventilátor alebo dúchadlo

Nie (8)

Zariadenie na reguláciu teploty

Nie

9

Elektrické príslušenstvo

Generátor

Áno, štandardné výrobné vybavenie. (9)

Rozdeľovač

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Cievka alebo cievky

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Elektrická inštalácia

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Zapaľovacie sviečky

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Elektronický riadiaci systém vrátane systému detekcie/klopania/regulácie predstihu zapaľovania

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

10

Preplňovač

Kompresor poháňaný buď priamo alebo nepriamo motorom a/alebo výfukovými plynmi

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

Chladič plniaceho vzduchu

Áno, štandardné výrobné alebo skúšobné vybavenie. (8), (10)

Vodné čerpadlo alebo ventilátor (poháňaný motorom)

Nie (8)

Zariadenie regulujúce prietok chladiaceho média

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

11

Pomocný ventilátor skúšobného zariadenia

Áno, ak je potrebný.

12

Zariadenie proti znečisťovaniu ovzdušia

Áno, štandardné výrobné vybavenie. (11)

13

Štartovacie zariadenie

Zariadenie skúšobnej stolice. (12)

14

Čerpadlo mazacieho oleja

Áno, štandardné výrobné vybavenie.

2.4.   Podmienky nastavenia

Podmienky nastavenia pre skúšku určenia čistého výkonu sú uvedené v tabuľke 2.

Tabuľka 2

Podmienky nastavenia

| 1. | Nastavenie karburátora(-ov), odparovača/regulátora tlaku |
| --- | --- |

1.

Nastavenie karburátora(-ov), odparovača/regulátora tlaku

Nastavenie v súlade s výrobnými špecifikáciami a použité bez ďalšej zmeny pre dané použitie.

| 2. | Nastavenie prívodného systému vstrekovacieho čerpadla |
| --- | --- |

2.

Nastavenie prívodného systému vstrekovacieho čerpadla

| 3. | Časovanie zapaľovania alebo vstreku (krivka časovania) |
| --- | --- |

3.

Časovanie zapaľovania alebo vstreku (krivka časovania)

| 4. | Nastavenie regulátora |
| --- | --- |

4.

Nastavenie regulátora

| 5. | Zariadenie na reguláciu emisií |
| --- | --- |

5.

Zariadenie na reguláciu emisií

| 6. | Regulátor plniaceho tlaku |
| --- | --- |

6.

Regulátor plniaceho tlaku

3.   ZAZNAMENANÉ ÚDAJE

| 3.1. | Zaznamenajú sa údaje uvedené v bode 4 doplnku k tejto prílohe. Meranie sa musí uskutočniť pri stabilizovaných prevádzkových podmienkach s dostatočným prívodom čerstvého vzduchu do motora. Spaľovacie komory môžu obsahovať usadeniny, ale len v obmedzenom množstve. Skúšobné podmienky ako je teplota nasávaného vzduchu sa musia zvoliť tak, aby sa čo možno najviac približovali referenčným podmienkam (pozri bod 5.2 tejto prílohy), aby sa minimalizovala hodnota korekčného faktora. |
| --- | --- |

3.1.

Zaznamenajú sa údaje uvedené v bode 4 doplnku k tejto prílohe. Meranie sa musí uskutočniť pri stabilizovaných prevádzkových podmienkach s dostatočným prívodom čerstvého vzduchu do motora. Spaľovacie komory môžu obsahovať usadeniny, ale len v obmedzenom množstve. Skúšobné podmienky ako je teplota nasávaného vzduchu sa musia zvoliť tak, aby sa čo možno najviac približovali referenčným podmienkam (pozri bod 5.2 tejto prílohy), aby sa minimalizovala hodnota korekčného faktora.

| 3.2. | Teplota nasávaného vzduchu do motora sa musí merať v sacom vzduchovode. Meranie sacieho podtlaku sa vykoná v rovnakom bode. Teplomer alebo termočlánok musí byť tienený proti spätnému postriekaniu palivom a proti vyžarovanému teplu a umiestnený priamo v prúde vzduchu. Na získanie reprezentatívneho priemeru vstupnej teploty sa meria v dostatočnom počte miest. |
| --- | --- |

3.2.

Teplota nasávaného vzduchu do motora sa musí merať v sacom vzduchovode. Meranie sacieho podtlaku sa vykoná v rovnakom bode. Teplomer alebo termočlánok musí byť tienený proti spätnému postriekaniu palivom a proti vyžarovanému teplu a umiestnený priamo v prúde vzduchu. Na získanie reprezentatívneho priemeru vstupnej teploty sa meria v dostatočnom počte miest.

| 3.3. | Sací podtlak sa musí merať v smere prúdenia za vstupnými kanálikmi, vzduchovým filtrom, tlmičom sania alebo zariadením na obmedzenie rýchlosti (ak je namontované). |
| --- | --- |

3.3.

Sací podtlak sa musí merať v smere prúdenia za vstupnými kanálikmi, vzduchovým filtrom, tlmičom sania alebo zariadením na obmedzenie rýchlosti (ak je namontované).

| 3.4. | Absolútny tlak na vstupe do motora v smere prúdenia za kompresorom a prípadným výmenníkom tepla sa meria v sacom potrubí a v každom ďalšom bode, kde sa musí merať tlak na výpočet korekčných faktorov. |
| --- | --- |

3.4.

Absolútny tlak na vstupe do motora v smere prúdenia za kompresorom a prípadným výmenníkom tepla sa meria v sacom potrubí a v každom ďalšom bode, kde sa musí merať tlak na výpočet korekčných faktorov.

| 3.5. | Protitlak vo výfuku sa musí merať v bode vzdialenom minimálne tri priemery potrubia v smere prúdenia od výstupnej(-ých) príruby (prírub) alebo výfukového (-ých) potrubia(-í) a v smere prúdenia pri turbodúchadle(-ách), ak je (sú) namontované. Je potrebné určiť miesto. |
| --- | --- |

3.5.

Protitlak vo výfuku sa musí merať v bode vzdialenom minimálne tri priemery potrubia v smere prúdenia od výstupnej(-ých) príruby (prírub) alebo výfukového (-ých) potrubia(-í) a v smere prúdenia pri turbodúchadle(-ách), ak je (sú) namontované. Je potrebné určiť miesto.

| 3.6. | Počas aspoň jednej minúty sa nesmú zaznamenávať žiadne údaje, až kým sa neudrží v zásade konštantný krútiaci moment, otáčky a teploty. |
| --- | --- |

3.6.

Počas aspoň jednej minúty sa nesmú zaznamenávať žiadne údaje, až kým sa neudrží v zásade konštantný krútiaci moment, otáčky a teploty.

| 3.7. | Otáčky motora počas chodu alebo odčítania sa nesmú od zvolených otáčok líšiť o viac než ± 1 % alebo ± 10 min.-1 podľa toho, ktorá hodnota je väčšia. |
| --- | --- |

3.7.

Otáčky motora počas chodu alebo odčítania sa nesmú od zvolených otáčok líšiť o viac než ± 1 % alebo ± 10 min.-1 podľa toho, ktorá hodnota je väčšia.

| 3.8. | Údaje o zaťažení brzdy, spotrebe paliva a teplote nasávaného vzduchu sa musia odčítať súčasne a výsledkom musí byť priemer dvoch stabilizovaných, po sebe nasledujúcich hodnôt, ktoré sa nelíšia o viac než 2 % pre zaťaženie brzdy. |
| --- | --- |

3.8.

Údaje o zaťažení brzdy, spotrebe paliva a teplote nasávaného vzduchu sa musia odčítať súčasne a výsledkom musí byť priemer dvoch stabilizovaných, po sebe nasledujúcich hodnôt, ktoré sa nelíšia o viac než 2 % pre zaťaženie brzdy.

| 3.9. | Teplota chladiaceho média na výstupe z motora sa musí udržiavať na hodnote špecifikovanej výrobcom.
  Ak výrobca nešpecifikuje žiadnu teplotu, teplota musí byť 353 K ± 5 K. Pre vzduchom chladené motory sa teplota v bode udanom výrobcom, musí udržiavať na + 0/– 20 K maximálnej hodnoty špecifikovanej výrobcom v referenčných podmienkach. |
| --- | --- |

3.9.

Teplota chladiaceho média na výstupe z motora sa musí udržiavať na hodnote špecifikovanej výrobcom.

Ak výrobca nešpecifikuje žiadnu teplotu, teplota musí byť 353 K ± 5 K. Pre vzduchom chladené motory sa teplota v bode udanom výrobcom, musí udržiavať na + 0/– 20 K maximálnej hodnoty špecifikovanej výrobcom v referenčných podmienkach.

| 3.10. | V prípade vznetových motorov sa teplota paliva musí merať na vstupe vstrekovacieho čerpadla a udržiavať sa v rozmedzí 306 – 316 K (33 – 43 °C). V prípade zážihových motorov sa teplota paliva musí merať čo najbližšie k vstupu karburátora alebo zostavy vstrekovacích trysiek a udržiavať sa v rozmedzí 293 – 303 K (20 – 30 °C). |
| --- | --- |

3.10.

V prípade vznetových motorov sa teplota paliva musí merať na vstupe vstrekovacieho čerpadla a udržiavať sa v rozmedzí 306 – 316 K (33 – 43 °C). V prípade zážihových motorov sa teplota paliva musí merať čo najbližšie k vstupu karburátora alebo zostavy vstrekovacích trysiek a udržiavať sa v rozmedzí 293 – 303 K (20 – 30 °C).

| 3.11. | Teplota maziva meraná v olejovom čerpadle alebo na výstupe z chladiča oleja, ak je namontovaný, musí byť udržiavaná v limitoch stanovených výrobcom motora. |
| --- | --- |

3.11.

Teplota maziva meraná v olejovom čerpadle alebo na výstupe z chladiča oleja, ak je namontovaný, musí byť udržiavaná v limitoch stanovených výrobcom motora.

| 3.12. | Na udržanie teplôt v rozsahoch uvedených v bodoch 3.9, 3.10 a 3.11 tejto prílohy možno použiť pomocný regulačný systém. |
| --- | --- |

3.12.

Na udržanie teplôt v rozsahoch uvedených v bodoch 3.9, 3.10 a 3.11 tejto prílohy možno použiť pomocný regulačný systém.

4.   PRESNOSŤ MERANÍ

| 4.1. | Krútiaci moment: ± 1 % nameraného krútiaceho momentu. Systém merania krútiaceho momentu sa musí kalibrovať tak, aby zohľadňoval straty spôsobené trením. Presnosť v dolnej polovici meracieho rozsahu dynamometra môže byť ± 2 % nameraného krútiaceho momentu. |
| --- | --- |

4.1.

Krútiaci moment: ± 1 % nameraného krútiaceho momentu. Systém merania krútiaceho momentu sa musí kalibrovať tak, aby zohľadňoval straty spôsobené trením. Presnosť v dolnej polovici meracieho rozsahu dynamometra môže byť ± 2 % nameraného krútiaceho momentu.

| 4.2. | Otáčky motora: 0,5 % nameraných otáčok. |
| --- | --- |

4.2.

Otáčky motora: 0,5 % nameraných otáčok.

| 4.3. | Spotreba paliva: ± 1 % nameranej spotreby. |
| --- | --- |

4.3.

Spotreba paliva: ± 1 % nameranej spotreby.

| 4.4. | Teplota paliva: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.4.

Teplota paliva: ± 2 K.

| 4.5. | Teplota vzduchu nasávaného do motora: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.5.

Teplota vzduchu nasávaného do motora: ± 2 K.

| 4.6. | Barometrický tlak: ± 100 Pa |
| --- | --- |

4.6.

Barometrický tlak: ± 100 Pa

| 4.7. | Podtlak v sacom potrubí: ± 50 Pa |
| --- | --- |

4.7.

Podtlak v sacom potrubí: ± 50 Pa

| 4.8. | Protitlak vo výfukovom potrubí vozidla: ± 200 Pa |
| --- | --- |

4.8.

Protitlak vo výfukovom potrubí vozidla: ± 200 Pa

5.   KOREKČNÉ FAKTORY VÝKONU

5.1.   Definícia

Korekčný faktor výkonu je koeficient na stanovenie výkonu motora za referenčných atmosférických podmienok, špecifikovaných v bode 5.2:

Po = α P

kde:

| Po | je korigovaný výkon (t. j. výkon za referenčných atmosférických podmienok) |
| --- | --- |
| α | je korekčný faktor (αa alebo αd) |
| P | je nameraný výkon (pri skúške). |

Po

je korigovaný výkon (t. j. výkon za referenčných atmosférických podmienok)

α

je korekčný faktor (αa alebo αd)

P

je nameraný výkon (pri skúške).

5.2.   Referenčné atmosférické podmienky

5.2.1.   Teplota (To): 298 K (25 °C)

5.2.2.   Suchý tlak (Pso): 99 kPa

Suchý tlak je založený na celkovom tlaku 100 kPa a tlaku vodnej pary 1 kPa.

5.3.   Skúšobné atmosférické podmienky

Atmosférické podmienky v priebehu skúšky musia byť takéto:

5.3.1.   Teplota (T)

| Pre zážihové motory | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- |
| Pre vznetové motory | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

Pre zážihové motory

:

288 K ≤ T ≤ 308 K

Pre vznetové motory

:

283 K ≤ T ≤ 313 K

5.3.2.   Tlak (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4.   Stanovenie korekčných faktorov αa a αd
   (13)

5.4.1.   Zážihový motor s prirodzeným saním alebo preplňovaný

Korekčný faktor αa sa získa pomocou tohto vzorca:

Formula

kde:

| ps | celkový suchý atmosférický tlak v kilopascaloch (kPa); t. j. celkový barometrický tlak bez tlaku vodnej pary, |
| --- | --- |
| T | je absolútna teplota motorom nasávaného vzduchu v Kelvinoch (K). |

ps

celkový suchý atmosférický tlak v kilopascaloch (kPa); t. j. celkový barometrický tlak bez tlaku vodnej pary,

T

je absolútna teplota motorom nasávaného vzduchu v Kelvinoch (K).

Podmienky, ktoré v laboratóriu musia byť dodržané

Aby bola skúška považovaná za platnú, musí byť korekčný faktor taký, že

0,96 ≤ αa ≤ 1,06

Ak sú tieto limity prekročené, musí sa získaná korigovaná hodnota uviesť v skúšobnom protokole, kde sa presne uvedú aj podmienky skúšky (teplota a tlak).

5.4.2.   Vznetový motor – faktor αd

Korekčný faktor výkonu (αd) vznetových motorov, s konštantným prietokom paliva sa získa pomocou tohto vzorca:

αd = (fa)fm

kde:

| fa | je atmosférický faktor |
| --- | --- |
| fm | je charakteristický parameter pre každý typ motora a pre nastavenie. |

fa

je atmosférický faktor

fm

je charakteristický parameter pre každý typ motora a pre nastavenie.

5.4.2.1.   Atmosférický faktor fa

Tento faktor udáva vplyvy podmienok prostredia (tlak, teplota a vlhkosť) na vzduch nasávaný motorom. Vzorec pre atmosférický faktor sa líši podľa typu motora.

5.4.2.1.1.   Motory s prirodzením nasávaním a mechanicky preplňované motory

Formula

5.4.2.1.2.   Turbopreplňované motory s chladením alebo bez chladenia plniaceho vzduchu

Formula

5.4.2.2.   Faktor motora fm

fm je funkciou qc (korigovaný prietok paliva) podľa tohto vzorca:

| | fm = 0,036 qc – 1,14
  a |
| --- | --- |

fm = 0,036 qc – 1,14

a

| | qc = q/r |
| --- | --- |

qc = q/r

kde:

| q | je prietok paliva v miligramoch na cyklus a na liter celkového zdvihového objemu [mg/(liter.cyklus)]. |
| --- | --- |
| r | je pomer tlakov medzi výstupom a vstupom kompresoru (r = 1 pre motory s prirodzením nasávaním). |

q

je prietok paliva v miligramoch na cyklus a na liter celkového zdvihového objemu [mg/(liter.cyklus)].

r

je pomer tlakov medzi výstupom a vstupom kompresoru (r = 1 pre motory s prirodzením nasávaním).

Tento vzorec je platný pre rozsah hodnôt qc, medzi 37,2 mg/(liter.cyklus) a 65 mg/(liter.cyklus).

Pre hodnoty qc nižšie ako 37,2 mg/(liter.cyklus) sa použije konštantná hodnota fm rovná 0,2 (fm = 0,2).

Pre hodnoty qc vyššie než 65 mg/(liter.cyklus) sa použije konštantná hodnota fm rovná 1,2 (fm = 1,2) (pozri obrázok):

Image

5.4.2.3.   Podmienky, ktoré v laboratóriu musia byť dodržané

Aby bola skúška považovaná za platnú, musí byť korekčný faktor αa taký, že

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Ak sú tieto limity prekročené, musí sa získaná korigovaná hodnota uviesť v skúšobnom protokole, kde sa presne uvedú aj podmienky skúšky (teplota a tlak).

---

(1)  Musí sa namontovať kompletný sací systém určený na plánované použitie:

| i) | keď existuje riziko výrazného vplyvu na výkon motora; |
| --- | --- |

i)

keď existuje riziko výrazného vplyvu na výkon motora;

| ii) | v prípade zážihových motorov s prirodzeným nasávaním; |
| --- | --- |

ii)

v prípade zážihových motorov s prirodzeným nasávaním;

| iii) | na požiadanie výrobcu. |
| --- | --- |

iii)

na požiadanie výrobcu.

V ostatných prípadoch sa môže použiť rovnocenný systém a malo by sa skontrolovať, či sa sací tlak nelíši o viac než 100 Pa od horného limitu stanoveného výrobcom pre čistý vzduchový filter.

(2)  Musí sa namontovať kompletný výfukový systém určený na plánované použitie:

| i) | keď existuje riziko výrazného vplyvu na výkon motora; |
| --- | --- |

i)

keď existuje riziko výrazného vplyvu na výkon motora;

| ii) | v prípade zážihových motorov s prirodzeným nasávaním; |
| --- | --- |

ii)

v prípade zážihových motorov s prirodzeným nasávaním;

| iii) | na požiadanie výrobcu. |
| --- | --- |

iii)

na požiadanie výrobcu.

V ostatných prípadoch sa môže namontovať rovnocenný systém za predpokladu, že sa meraný tlak nelíši o viac ako 1 000 Pa od horného limitu stanoveného výrobcom.

(3)  Ak je motor vybavený výfukovou brzdou, musí byť jej škrtiaci ventil fixovaný v úplne otvorenej polohe.

(4)  V prípade potreby sa môže nastaviť tlak v prívode paliva tak, aby reprodukoval tlaky, ktoré sa vyskytujú pri danom režime prevádzky motora (najmä ak je použitý „vratný palivový“ systém).

(5)  Sací vzduchový ventil je ovládacím ventilom pneumatického regulátora vstrekovacieho čerpadla. Regulátor alebo zariadenie na vstrekovanie paliva môžu obsahovať ďalšie zariadenia, ktoré môžu ovplyvňovať množstvo vstrekovaného paliva.

(6)  Obeh chladiacej kvapaliny musí zabezpečovať len vodné čerpadlo motora. Kvapalina môže byť chladená vonkajším okruhom za predpokladu, že tlaková strata tohto okruhu a tlak na vstupe do čerpadla zostávajú v podstate také isté ako v rámci systému chladenia motora.

(7)  Termostat môže byť fixovaný v úplne otvorenej polohe.

(8)  Ak je chladiaci ventilátor alebo dúchadlo namontované na skúšku, absorbovaný výkon sa musí pripočítať k výsledkom okrem motorov, kde je také príslušenstvo integrálnou súčasťou motora (t. j. chladiace ventilátory vzduchom chladených motorov priamo namontované na kľukovom hriadeli). Výkon chladiaceho ventilátora alebo dúchadla sa musí určiť pri otáčkach použitých pre skúšku buď výpočtom zo štandardných charakteristík alebo praktickými skúškami.

(9)  Minimálny výkon generátora: elektrický výkon generátora sa musí obmedziť na výkon potrebný na prevádzku príslušenstva nevyhnutného pre činnosť motora. Ak je potrebné pripojenie akumulátora, musí sa použiť akumulátor, ktorý je úplne nabitý a v dobrom stave.

(10)  Preplňované motory sa musia skúšať s chladičom plniaceho vzduchu, používajúcim kvapalinu alebo vzduch, no ak výrobca chce, môže skúšobné zariadenie nahradiť vzduchovým chladičom. V každom prípade sa musí meranie výkonu pri každých otáčkach uskutočniť s maximálnym poklesom tlaku a s minimálnym poklesom teploty vzduchu motora nasávaného do chladiča plniaceho vzduchu na skúšobnom zariadení podľa špecifikácií výrobcu.

(11)  Môžu zahŕňať napríklad recirkulačný systém výfukových plynov (systém EGR), katalyzátor, tepelný reaktor, vstrekovanie sekundárneho vzduchu a systém ochrany paliva pred odparovaním.

(12)  Napájanie pre elektrické alebo iné štartovacie systémy musí byť zabezpečené zo skúšobného zariadenia.

(13)  Testy môžu byť vykonané v klimatizovaných skúšobných komorách, kde môžu byť riadené atmosférické podmienky.

V prípade motorov vybavených automatickou reguláciou teploty vzduchu, ak je zariadenie také, že sa pri plnom zaťažení pri 25 °C nepridáva žiadny zohriaty vzduch, skúška sa musí vykonať s úplne uzavretým zariadením Ak zariadenie stále pracuje pri 25 °C, potom sa skúška musí vykonať so zariadením normálne fungujúcim a exponent teploty v korekčnom faktore je nula (žiadna teplotná korekcia).

DOPLNOK

VÝSLEDKY SKÚŠOK NA MERANIE ČISTÉHO VÝKONU MOTORA

Tento formulár musí vyplniť laboratórium, ktoré vykonáva skúšku.

1.   SKÚŠOBNÉ PODMIENKY

| 1.1. | Poloha meracieho bodu protitlaku vo výfuku |
| --- | --- |

1.1.

Poloha meracieho bodu protitlaku vo výfuku

| 1.2. | Poloha meracieho bodu sacieho podtlaku |
| --- | --- |

1.2.

Poloha meracieho bodu sacieho podtlaku

| 1.3. | Charakteristiky dynamometra |
| --- | --- |

1.3.

Charakteristiky dynamometra

| 1.3.1. | Značka: ...Model: ... |
| --- | --- |

1.3.1.

Značka: ...Model: ...

| 1.3.2. | Typ: ... |
| --- | --- |

1.3.2.

Typ: ...

2.   PALIVO

| 2.1. | Pre zážihové motory na kvapalné palivo |
| --- | --- |

2.1.

Pre zážihové motory na kvapalné palivo

| 2.1.1. | Značka: ... |
| --- | --- |

2.1.1.

Značka: ...

| 2.1.2. | Špecifikácia: ... |
| --- | --- |

2.1.2.

Špecifikácia: ...

| 2.1.3. | Antidetonačné prísady (olovo, atď.): ... |
| --- | --- |

2.1.3.

Antidetonačné prísady (olovo, atď.): ...

| 2.1.3.1. | Typ: ... |
| --- | --- |

2.1.3.1.

Typ: ...

| 2.1.3.2. | Obsah: ... mg/l |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Obsah: ... mg/l

| 2.1.4. | Oktánové číslo RON: ... (ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4.

Oktánové číslo RON: ... (ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1. | Uveďte hustotu: ... g/cm3 pri 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.1.

Uveďte hustotu: ... g/cm3 pri 288 K

| 2.1.4.2. | Dolná kalorická hodnota: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.1.4.2.

Dolná kalorická hodnota: ... kJ/kg

| 2.2. | Pre zážihové motory na plynné palivo |
| --- | --- |

2.2.

Pre zážihové motory na plynné palivo

| 2.2.1. | Značka: ... |
| --- | --- |

2.2.1.

Značka: ...

| 2.2.2. | Špecifikácia: ... |
| --- | --- |

2.2.2.

Špecifikácia: ...

| 2.2.3. | Tlak skladovania: ... bar |
| --- | --- |

2.2.3.

Tlak skladovania: ... bar

| 2.2.4. | Tlak pri použití: ... bar |
| --- | --- |

2.2.4.

Tlak pri použití: ... bar

| 2.2.5. | Dolná kalorická hodnota: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5.

Dolná kalorická hodnota: ... kJ/kg

| 2.3. | Pre vznetové motory na plynné palivo |
| --- | --- |

2.3.

Pre vznetové motory na plynné palivo

| 2.3.1. | Systém dodávky: plyn |
| --- | --- |

2.3.1.

Systém dodávky: plyn

| 2.3.2. | Špecifikácia použitého plynu: ... |
| --- | --- |

2.3.2.

Špecifikácia použitého plynu: ...

| 2.3.3. | Pomer motorová nafta/plyn: ... |
| --- | --- |

2.3.3.

Pomer motorová nafta/plyn: ...

| 2.3.4. | Dolná kalorická hodnota: ... |
| --- | --- |

2.3.4.

Dolná kalorická hodnota: ...

| 2.4. | Pre vznetové motory na kvapalné palivo |
| --- | --- |

2.4.

Pre vznetové motory na kvapalné palivo

| 2.4.1. | Značka: ... |
| --- | --- |

2.4.1.

Značka: ...

| 2.4.2. | Špecifikácia použitého paliva: ... |
| --- | --- |

2.4.2.

Špecifikácia použitého paliva: ...

| 2.4.3. | Cetánové číslo (ASTM D 976-71): ... |
| --- | --- |

2.4.3.

Cetánové číslo (ASTM D 976-71): ...

| 2.4.4. | Uveďte hustotu: ... g/cm3 pri 288 K |
| --- | --- |

2.4.4.

Uveďte hustotu: ... g/cm3 pri 288 K

| 2.4.5. | Dolná kalorická hodnota: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5.

Dolná kalorická hodnota: ... kJ/kg

3.   MAZIVO

| 3.1. | Značka: ... |
| --- | --- |

3.1.

Značka: ...

| 3.2. | Špecifikácia: ... |
| --- | --- |

3.2.

Špecifikácia: ...

| 3.3. | SAE viskozita: ... |
| --- | --- |

3.3.

SAE viskozita: ...

Podrobné výsledky meraní (1)

| Otáčky motora, min– 1 | | |
| --- | --- | --- |
| Nameraný krútiaci moment, Nm | | |
| Nameraný výkon, kW | | |
| Nameraný prietok paliva, g/h | | |
| Barometrický tlak, kPa | | |
| Tlak vodnej pary, kPa | | |
| Teplota nasávaného vzduchu, K | | |
| Výkon, ktorý sa má pripočítať pre zariadenia a príslušenstvo motora, ktoré nie je uvedené v tabuľke 1, kW | č. 1
  č. 2
  č. 3 | | |
| Celkom, kW | |
| Korekčný faktor výkonu | | |
| Korigovaný brzdný výkon, kW | | |
| Čistý výkon, kW | | |
| Čistý krútiaci moment, Nm | | |
| Korigovaná špecifická spotreba paliva g/(kwh) (2) | | |
| Teplota chladiacej kvapaliny na výstupe, K | | |
| Teplota mazacieho oleja v meracom bode, K | | |
| Teplota vzduchu za preplňovačom, K (3) | | |
| Teplota paliva na vstupe vstrekovacieho čerpadla, K | | |
| Teplota vzduchu za chladičom plniaceho vzduchu, K (3) | | |
| Tlak za preplňovačom, kPa | | |
| Tlak za chladičom plniaceho vzduchu, kPa | | |
| Sací podtlak, Pa | | |
| Protitlak vo výfuku, Pa | | |
| Dodávka paliva, mm3/zdvih alebo cyklus (3) | | |

Otáčky motora, min– 1

Nameraný krútiaci moment, Nm

Nameraný výkon, kW

Nameraný prietok paliva, g/h

Barometrický tlak, kPa

Tlak vodnej pary, kPa

Teplota nasávaného vzduchu, K

Výkon, ktorý sa má pripočítať pre zariadenia a príslušenstvo motora, ktoré nie je uvedené v tabuľke 1, kW

č. 1

č. 2

č. 3

Celkom, kW

Korekčný faktor výkonu

Korigovaný brzdný výkon, kW

Čistý výkon, kW

Čistý krútiaci moment, Nm

Korigovaná špecifická spotreba paliva g/(kwh) (2)

Teplota chladiacej kvapaliny na výstupe, K

Teplota mazacieho oleja v meracom bode, K

Teplota vzduchu za preplňovačom, K (3)

Teplota paliva na vstupe vstrekovacieho čerpadla, K

Teplota vzduchu za chladičom plniaceho vzduchu, K (3)

Tlak za preplňovačom, kPa

Tlak za chladičom plniaceho vzduchu, kPa

Sací podtlak, Pa

Protitlak vo výfuku, Pa

Dodávka paliva, mm3/zdvih alebo cyklus (3)

---

(1)  Charakteristické krivky čistého výkonu a čistého krútiaceho momentu sa musia zobraziť ako funkcia otáčok motora.

(2)  Vypočítaný pomocou čistého výkonu pre vznetové a zážihové motory, v prípade zážihových motorov vynásobený korekčným faktorom výkonu.

(3)  Nehodiace sa prečiarknite.

---

PRÍLOHA 5

ZÁKLADNÉ CHARAKTERISTIKY RADU MOTOROV

1.   PARAMETRE DEFINUJÚCE RAD MOTOROV

Rad motorov možno definovať na základe konštrukčných parametrov, ktoré musia byť spoločné pre motory v rámci radu. V niektorých prípadoch môže existovať interakcia parametrov. Tieto vplyvy sa musia tiež zohľadniť, aby sa zabezpečilo, že do radu sú zaradené len motory s podobnými charakteristikami výfukových emisií.

Na zaradenie motora do rovnakej radu motorov musia byť spoločné tieto základné parametre:

| 1.1. | Cyklus spaľovania | štvordobý |
| --- | --- | --- |

1.1.

Cyklus spaľovania

štvordobý

| | dvojdobý. |
| --- | --- |

dvojdobý.

| 1.2. | Chladiace médium: | vzduch |
| --- | --- | --- |

1.2.

Chladiace médium:

vzduch

| | voda |
| --- | --- |

voda

| | olej. |
| --- | --- |

olej.

| 1.3. | Objem jednotlivých valcov
  Objem jednotlivých valcov v rozsahu 85 a 100 % najväčšieho objemu v rámci radu motorov. |
| --- | --- |

1.3.

Objem jednotlivých valcov

Objem jednotlivých valcov v rozsahu 85 a 100 % najväčšieho objemu v rámci radu motorov.

| 1.4. | Spôsob nasávania vzduchu | prirodzene nasávaný
  preplňovaný. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Spôsob nasávania vzduchu

prirodzene nasávaný

preplňovaný.

| 1.5. | Typ paliva | nafta |
| --- | --- | --- |

1.5.

Typ paliva

nafta

| | benzín |
| --- | --- |

benzín

| | plynné palivo (NG alebo LPG). |
| --- | --- |

plynné palivo (NG alebo LPG).

| 1.6. | Typ/konštrukcia spaľovacej komory | predkomora |
| --- | --- | --- |

1.6.

Typ/konštrukcia spaľovacej komory

predkomora

| | vírivá komora |
| --- | --- |

vírivá komora

| | priame vstrekovanie. |
| --- | --- |

priame vstrekovanie.

| 1.7. | Ventil a konfigurácia kanálikov, veľkosť a počet | hlava valca |
| --- | --- | --- |

1.7.

Ventil a konfigurácia kanálikov, veľkosť a počet

hlava valca

| | stena valca |
| --- | --- |

stena valca

| | kľuková skriňa. |
| --- | --- |

kľuková skriňa.

| 1.8. | Palivový systém






  1.8.1. | Pre vznetové motory | čerpadlo-potrubie-vstrekovač |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.

Palivový systém

1.8.1.

Pre vznetové motory

čerpadlo-potrubie-vstrekovač

| | radové čerpadlo |
| --- | --- |

radové čerpadlo

| | rozvádzacie čerpadlo |
| --- | --- |

rozvádzacie čerpadlo

| | samostatný prvok |
| --- | --- |

samostatný prvok

| | vstrekovacia jednotka. |
| --- | --- |

vstrekovacia jednotka.

| 1.8.2. | Pre zážihové motory: | karburátor |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

Pre zážihové motory:

karburátor

| | nepriame vstrekovanie paliva |
| --- | --- |

nepriame vstrekovanie paliva

| | priame vstrekovanie paliva. |
| --- | --- |

priame vstrekovanie paliva.

| 1.9. | Rôzne charakteristiky | recirkulácia výfukových plynov |
| --- | --- | --- |

1.9.

Rôzne charakteristiky

recirkulácia výfukových plynov

| | vstrekovanie vody (emulzia) |
| --- | --- |

vstrekovanie vody (emulzia)

| | vstrekovanie vzduchu |
| --- | --- |

vstrekovanie vzduchu

| | systém chladenia plniaceho vzduchu. |
| --- | --- |

systém chladenia plniaceho vzduchu.

| 1.10. | Dodatočná úprava výfukových plynov | oxidačný katalyzátor |
| --- | --- | --- |

1.10.

Dodatočná úprava výfukových plynov

oxidačný katalyzátor

| | redukčný katalyzátor |
| --- | --- |

redukčný katalyzátor

| | tepelný reaktor |
| --- | --- |

tepelný reaktor

| | filter tuhých častíc. |
| --- | --- |

filter tuhých častíc.

2.   VÝBER ZÁKLADNÉHO MOTORA

| 2.1. | Hlavným kritériom v prípade dieselových motorov musí byť pri výbere základného motora radu najväčšia dodávka paliva na zdvih pri uvedenom maximálnom krútiacom momente.
  Ak majú dva alebo viaceré motory zhodné toto hlavné kritérium, základný motor sa musí vybrať pomocou sekundárneho kritéria najväčšej dodávky paliva na zdvih pri menovitých otáčkach. Za určitých okolností môže schvaľovací orgán rozhodnúť, že rad možno najlepšie charakterizovať skúšaním druhého motora. V takom prípade môže schvaľovací orgán vybrať na skúšky ďalší motor. |
| --- | --- |

2.1.

Hlavným kritériom v prípade dieselových motorov musí byť pri výbere základného motora radu najväčšia dodávka paliva na zdvih pri uvedenom maximálnom krútiacom momente.

Ak majú dva alebo viaceré motory zhodné toto hlavné kritérium, základný motor sa musí vybrať pomocou sekundárneho kritéria najväčšej dodávky paliva na zdvih pri menovitých otáčkach. Za určitých okolností môže schvaľovací orgán rozhodnúť, že rad možno najlepšie charakterizovať skúšaním druhého motora. V takom prípade môže schvaľovací orgán vybrať na skúšky ďalší motor.

| 2.2. | V prípade zážihových motorov musí byť hlavným kritériom pri výbere základného motora radu prietok paliva (g/h). |
| --- | --- |

2.2.

V prípade zážihových motorov musí byť hlavným kritériom pri výbere základného motora radu prietok paliva (g/h).

---

PRÍLOHA 6

KONTROLY ZHODY VÝROBY

1.   VŠEOBECNÉ ÚDAJE

Tieto požiadavky sú zhodné so skúškami požadovanými na kontrolu zhody výroby podľa bodu 6.2 tohto predpisu.

2.   SKÚŠOBNÉ POSTUPY

Musia sa použiť skúšobné metódy a meracie prístroje opísané v prílohe 4 k tomuto predpisu.

3.   ZBER VZORIEK

3.1.   V prípade typu motora

Vyberie sa jeden motor. Ak sa po skúške podľa ďalej uvedeného bodu 5.1 nepovažuje motor za zhodný s požiadavkami tohto predpisu, musia sa skúšať ďalšie dva motory.

3.2.   V prípade radu motorov

V prípade schválenia udeleného radu motorov sa zhoda výroby musí preukázať na jednom členovi radu, ktorý nie je základným motorom. V prípade neúspešnej skúšky zhody výroby sa skúšajú ďalšie dva motory rovnakého typu.

4.   MERACIE KRITÉRIA

4.1.   Čistý výkon a špecifická spotreba paliva spaľovacieho motora

Merania sa musia vykonať pri dostatočnom počte otáčok motora, aby sa správne definovali krivky výkonu, krútiaceho momentu a špecifickej spotreby paliva medzi najnižšími a najvyššími otáčkami motora odporúčanými výrobcom, definovanými v bodoch 2.9 a 2.11 tohto predpisu.

Hodnoty namerané technickou službou pre motor vybraný ako vzorku sa nesmú líšiť o viac než ± 5 % v prípade čistého výkonu (krútiaceho momentu) a ± 10 % v prípade špecifickej spotreby paliva, vo všetkých meracích bodoch na krivke, s toleranciou ± 5 % pre otáčky motora.

5.   HODNOTENIE VÝSLEDKOV

Ak hodnoty čistého výkonu a spotreby paliva druhého a/alebo tretieho motora podľa bodu 3 nespĺňajú požiadavky už uvedeného bodu 4, výroba sa považuje za nezhodnú podľa požiadaviek tohto predpisu a musia sa uplatniť ustanovenia bodu 7 tohto predpisu.

---

PRÍLOHA 7

TECHNICKÉ ÚDAJE REFERENČNÝCH PALÍV

1.   Technické údaje referenčného paliva LPG

| Parameter | Jednotka | Limity paliva A | Limity paliva B | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimálne | Maximálne | Minimálne | Maximálne |
| Motorové oktánové číslo | 1 | 92,5 (1) | | 92,5 | | EN 589 príloha B |
| Zloženie: | | | | | | |
| Obsah C3 | % objemu | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| Obsah C4 | % objemu | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Olefíny | % objemu | | 12 | | 14 | |
| Zvyšok po odparení | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41-015 |
| Celkový obsah síry | ppm hmotnosti (1) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Sírovodík | — | | Žiadne | | Žiadne | ISO 8819 |
| Korózia medi | odstupňovanie | | Trieda 1 | | Trieda 1 | ISO 6251 (2) |
| Voda pri 0 °C | | | bez vody | | bez vody | vizuálna kontrola |

Parameter

Jednotka

Limity paliva A

Limity paliva B

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Minimálne

Maximálne

Motorové oktánové číslo

1

92,5 (1)

92,5

EN 589 príloha B

Zloženie:

Obsah C3

% objemu

48

52

83

87

Obsah C4

% objemu

48

52

13

17

ISO 7941

Olefíny

% objemu

12

14

Zvyšok po odparení

mg/kg

50

50

NFM 41-015

Celkový obsah síry

ppm hmotnosti (1)

50

50

EN 24260

Sírovodík

—

Žiadne

Žiadne

ISO 8819

Korózia medi

odstupňovanie

Trieda 1

Trieda 1

ISO 6251 (2)

Voda pri 0 °C

bez vody

bez vody

vizuálna kontrola

2.   Technické údaje referenčného paliva NG

Palivá bežne dostupné na európskom trhu sú k dispozícii v dvoch skupinách:

| — | skupina H, ktorej krajné hodnoty predstavujú referenčné palivá GR a G23, |
| --- | --- |

—

skupina H, ktorej krajné hodnoty predstavujú referenčné palivá GR a G23,

| — | skupina L, ktorej krajné hodnoty predstavujú referenčné palivá G23 a G25. |
| --- | --- |

—

skupina L, ktorej krajné hodnoty predstavujú referenčné palivá G23 a G25.

Charakteristiky referenčných palív GR, G23 a G25 sú takéto:

Referenčné palivo GR

| Charakteristiky | Jednotky | Základ | Limitné hodnoty | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimálne | Maximálne |
| Zloženie: | | | | | |
| Metán | | 87 | 84 | 89 | |
| Etán | | 13 | 11 | 15 | |
| Zvyšok (3) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Obsah síry | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Charakteristiky

Jednotky

Základ

Limitné hodnoty

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Zloženie:

Metán

87

84

89

Etán

13

11

15

Zvyšok (3)

% mol

—

—

1

ISO 6974

Obsah síry

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

Referenčné palivo G23

| Charakteristiky | Jednotky | Základ | Limitné hodnoty | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimálne | Maximálne |
| Zloženie: | | | | | |
| Metán | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Zvyšok (5) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Obsah síry | mg/m3
   (6) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Charakteristiky

Jednotky

Základ

Limitné hodnoty

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Zloženie:

Metán

92,5

91,5

93,5

Zvyšok (5)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Obsah síry

mg/m3
   (6)

—

—

10

ISO 6326-5

Referenčné palivo G25

| Charakteristiky | Jednotky | Základ | Limitné hodnoty | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimálne | Maximálne |
| Zloženie: | | | | | |
| Metán | | 86 | 84 | 88 | |
| Zvyšok (7) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Obsah síry | mg/m3
   (8) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Charakteristiky

Jednotky

Základ

Limitné hodnoty

Skúšobná metóda

Minimálne

Maximálne

Zloženie:

Metán

86

84

88

Zvyšok (7)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Obsah síry

mg/m3
   (8)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   Referenčné palivo pre zážihové motory

| Parameter | Jednotka | Limitné hodnoty (2) | Skúšobná metóda | Uverejnenie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimálne | Maximálne |
| Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou, RON | | 95,0 | — | EN 25164 | 1993 |
| Oktánové číslo stanovené motorovou metódou, MON | | 85,0 | — | EN 25163 | 1993 |
| Hustota pri 15 °C | kg/m3 | 748 | 775 | ISO 3675 | 1995 |
| Tlak pár podľa Reida | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 12 | 1993 |
| Destilácia: | | | | | |
| — | začiatok varu |

Parameter

Jednotka

Limitné hodnoty (2)

Skúšobná metóda

Uverejnenie

Minimálne

Maximálne

Oktánové číslo stanovené výskumnou metódou, RON

95,0

—

EN 25164

1993

Oktánové číslo stanovené motorovou metódou, MON

85,0

—

EN 25163

1993

Hustota pri 15 °C

kg/m3

748

775

ISO 3675

1995

Tlak pár podľa Reida

kPa

56,0

95,0

EN 12

1993

Destilácia:

—

začiatok varu

°C

24

40

EN-ISO 3405

1988

| — | odparené pri 100 °C |
| --- | --- |

—

odparené pri 100 °C

% obj.

49,0

57,0

EN-ISO 3405

1988

| — | odparené pri 150 °C |
| --- | --- |

—

odparené pri 150 °C

% obj.

81,0

87,0

EN-ISO 3405

1988

| — | koniec varu |
| --- | --- |

—

koniec varu

°C

190

215

EN-ISO 3405

1988

Zvyšok

%

—

2

EN-ISO 3405

Analýza uhľovodíkov:

| — | olefíny |
| --- | --- |

—

olefíny

% obj.

—

10

ASTM D 1319

1995

| — | aromáty (4) |
| --- | --- |

—

aromáty (4)

% obj.

28,0

40,0

ASTM D 1319

1995

| — | benzén |
| --- | --- |

—

benzén

% obj.

—

1,0

pr. EN 12177

1998

| — | nasýtené uhľovodíky |
| --- | --- |

—

nasýtené uhľovodíky

—

Zostatok

ASTM D 1319

1995

Pomer uhlík/vodík

Uveďte hodnotu

Uveďte hodnotu

Oxidačná stálosť (5)

min.

480

—

EN-ISO 7536

1996

Obsah kyslíka (6)

% hmotn.

—

2,3

EN 1601

1997

Živičné látky

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

1997

Obsah síry (7)

mg/kg

—

100

pr. EN-ISO 14596

1998

Korózia medi pri 50 °C

—

1

EN-ISO 2160

1995

Obsah olova

g/l

—

0,005

EN 237

1996

Obsah fosforu

g/l

—

0,0013

ASTM D 3231

1994

4.   Referenčné palivo pre vznetové motory (1)

| | Limitné hodnoty a jednotky (2) | Skúšobná metóda |
| --- | --- | --- |
| Cetánové číslo (4) | Minimum 45(7) Maximum 50 | ISO 5165 |
| Hustota pri 15 °C | Minimum 835 kg/m3 Maximum 845 kg/m3 (10) | ISO 3675, ASTM D 4052 |
| Destilácia (3) – 95 % objemu | Maximálne 370 °C | ISO 3405 |
| Viskozita pri 40 °C | Minimum 2,5 mm2/s Maximum 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Obsah síry | Minimum 0,1 % hmotn. (9) Maximum 0,2 % hmotn. (8) | ISO 8754, EN 24260 |
| Teplota vzplanutia | Minimum 55 °C | ISO 2719 |
| CFPP | Minimum – Maximum + 5 °C | EN 116 |
| Korózia medi | Maximum 1 | ISO 2160 |
| Konradsonov uhlíkový zvyšok (10 % DR) | Maximum 0,3 % hmotn. | ISO 10370 |
| Obsah popola | Maximum 0,01 % hmotn. | ASTM D 482 (12) |
| Obsah vody | Maximum 0,05 % hmotn. | ASTM D 95, D 1744 |
| Neutralizačné číslo (silná kyselina) | Minimum 0,20 mg/KOH/g | |
| Oxidačná stálosť(5) | Maximum 2,5 mg/100 ml | ASTM D 2274 |
| Prísady (6) | | |

Limitné hodnoty a jednotky (2)

Skúšobná metóda

Cetánové číslo (4)

Minimum 45(7) Maximum 50

ISO 5165

Hustota pri 15 °C

Minimum 835 kg/m3 Maximum 845 kg/m3 (10)

ISO 3675, ASTM D 4052

Destilácia (3) – 95 % objemu

Maximálne 370 °C

ISO 3405

Viskozita pri 40 °C

Minimum 2,5 mm2/s Maximum 3,5 mm2/s

ISO 3104

Obsah síry

Minimum 0,1 % hmotn. (9) Maximum 0,2 % hmotn. (8)

ISO 8754, EN 24260

Teplota vzplanutia

Minimum 55 °C

ISO 2719

CFPP

Minimum – Maximum + 5 °C

EN 116

Korózia medi

Maximum 1

ISO 2160

Konradsonov uhlíkový zvyšok (10 % DR)

Maximum 0,3 % hmotn.

ISO 10370

Obsah popola

Maximum 0,01 % hmotn.

ASTM D 482 (12)

Obsah vody

Maximum 0,05 % hmotn.

ASTM D 95, D 1744

Neutralizačné číslo (silná kyselina)

Minimum 0,20 mg/KOH/g

Oxidačná stálosť(5)

Maximum 2,5 mg/100 ml

ASTM D 2274

Prísady (6)

Poznámky:

| (1) | Ak sa požaduje výpočet tepelnej účinnosti motora alebo vozidla, môže byť výhrevnosť paliva vypočítaná pomocou tejto rovnice:
  špecifická energia (kalorická výhrevnosť) (čistá)
  MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 – (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x
  kde:







  d | = | hustota meraná pri 288 K (15 °C) |
| --- | --- | --- | --- |
| x | = | hmotnostný pomer vody (%/100) |
| y | = | hmotnostný pomer popola (%/100) |
| s | = | hmotnostný pomer síry (%/100). |

(1)

Ak sa požaduje výpočet tepelnej účinnosti motora alebo vozidla, môže byť výhrevnosť paliva vypočítaná pomocou tejto rovnice:

špecifická energia (kalorická výhrevnosť) (čistá)

MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 – (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x

kde:

d

=

hustota meraná pri 288 K (15 °C)

x

=

hmotnostný pomer vody (%/100)

y

=

hmotnostný pomer popola (%/100)

s

=

hmotnostný pomer síry (%/100).

| (2) | Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri stanovení limitných hodnôt boli použité údaje normy ASTM D 3244 „Definovanie základne pre spory o kvalite výrobkov z ropy“, a pri stanovení maxima sa zohľadnila minimálna diferencia 2R nad nulou, pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = reprodukovateľnosť).
  Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je nevyhnutné zo štatistických dôvodov, mal by sa výrobca paliva napriek tomu usilovať o nulovú hodnotu, keď je stanovená maximálna hodnota 2R a o strednú hodnotu v prípade stanovenia maximálneho a minimálneho limitu. Ak by bolo potrebné overiť či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, mali by sa použiť podmienky normy ASTM D 3244. |
| --- | --- |

(2)

Hodnoty uvedené v špecifikáciách sú „skutočné hodnoty“. Pri stanovení limitných hodnôt boli použité údaje normy ASTM D 3244 „Definovanie základne pre spory o kvalite výrobkov z ropy“, a pri stanovení maxima sa zohľadnila minimálna diferencia 2R nad nulou, pri stanovení maximálnej a minimálnej hodnoty je minimálny rozdiel 4R (R = reprodukovateľnosť).

Bez ohľadu na toto opatrenie, ktoré je nevyhnutné zo štatistických dôvodov, mal by sa výrobca paliva napriek tomu usilovať o nulovú hodnotu, keď je stanovená maximálna hodnota 2R a o strednú hodnotu v prípade stanovenia maximálneho a minimálneho limitu. Ak by bolo potrebné overiť či palivo spĺňa požiadavky špecifikácií, mali by sa použiť podmienky normy ASTM D 3244.

| (3) | Uvedené čísla udávajú celkové odparené množstvá (percentuálne znovu získaný podiel plus percento strát). |
| --- | --- |

(3)

Uvedené čísla udávajú celkové odparené množstvá (percentuálne znovu získaný podiel plus percento strát).

| (4) | Uvedený rozsah pre cetánové číslo nie je v súlade s požiadavkou minimálneho rozsahu 4R.
  Avšak v prípade sporov medzi dodávateľom paliva a jeho používateľom sa na ich riešenie môžu použiť ustanovenia ASTM D 3244, za predpokladu, že namiesto jednotlivých sa uskutočnia opakované merania v dostatočnom počte, tak aby sa ich zaručila potrebná presnosť. |
| --- | --- |

(4)

Uvedený rozsah pre cetánové číslo nie je v súlade s požiadavkou minimálneho rozsahu 4R.

Avšak v prípade sporov medzi dodávateľom paliva a jeho používateľom sa na ich riešenie môžu použiť ustanovenia ASTM D 3244, za predpokladu, že namiesto jednotlivých sa uskutočnia opakované merania v dostatočnom počte, tak aby sa ich zaručila potrebná presnosť.

| (5) | Aj keď sa oxidačná stálosť kontroluje, je pravdepodobné, že životnosť výrobku bude obmedzená. Je potrebné vyžiadať si od dodávateľa informácie o podmienkach skladovania a o životnosti. |
| --- | --- |

(5)

Aj keď sa oxidačná stálosť kontroluje, je pravdepodobné, že životnosť výrobku bude obmedzená. Je potrebné vyžiadať si od dodávateľa informácie o podmienkach skladovania a o životnosti.

| (6) | Toto palivo by malo byť vyrábané len z priamych destilátov a krakovaných uhľovodíkových zložiek; odsírenie je prípustné. Nesmie obsahovať žiadne kovové prísady alebo prísady zlepšujúce cetánové číslo. |
| --- | --- |

(6)

Toto palivo by malo byť vyrábané len z priamych destilátov a krakovaných uhľovodíkových zložiek; odsírenie je prípustné. Nesmie obsahovať žiadne kovové prísady alebo prísady zlepšujúce cetánové číslo.

| (7) | Nižšie hodnoty sú povolené, v takom prípade sa musí oznámiť cetánové číslo referenčného paliva. |
| --- | --- |

(7)

Nižšie hodnoty sú povolené, v takom prípade sa musí oznámiť cetánové číslo referenčného paliva.

| (8) | Vyššie hodnoty sú povolené, v takom prípade sa musí oznámiť obsah síry referenčného paliva. |
| --- | --- |

(8)

Vyššie hodnoty sú povolené, v takom prípade sa musí oznámiť obsah síry referenčného paliva.

| (9) | Musí sa sledovať na základe trendov na trhu. Na účely prvého typového schválenia motora so žiadnym výfukovým plynom po dodatočnej úprave, na požiadanie žiadateľa je prípustné 0,050 % hmotn. síry, v takom prípade musí byť úroveň meraných tuhých častíc korigovaná smerom hore k priemernej hodnote, ktorá je menovite špecifikovaná pre obsah síry v palive (0,150 % hmotn.) podľa tejto rovnice:
  PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)]
  kde:







  PTadj | = | upravená hodnota PT (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | nameraná vážená špecifická hodnota emisie tuhých častíc (g/kWh) |
| SFC | = | vážená špecifická spotreba paliva (g/kWh) vypočítaná podľa nižšie uvedeného vzorca |
| NSLF | = | priemerná menovitá špecifikácia hmotnostného obsahu síry (t. j. 0,15 %/100) |
| FSF | = | hmotnostný obsah síry (%/100) |

(9)

Musí sa sledovať na základe trendov na trhu. Na účely prvého typového schválenia motora so žiadnym výfukovým plynom po dodatočnej úprave, na požiadanie žiadateľa je prípustné 0,050 % hmotn. síry, v takom prípade musí byť úroveň meraných tuhých častíc korigovaná smerom hore k priemernej hodnote, ktorá je menovite špecifikovaná pre obsah síry v palive (0,150 % hmotn.) podľa tejto rovnice:

PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)]

kde:

PTadj

=

upravená hodnota PT (g/kWh)

PT

=

nameraná vážená špecifická hodnota emisie tuhých častíc (g/kWh)

SFC

=

vážená špecifická spotreba paliva (g/kWh) vypočítaná podľa nižšie uvedeného vzorca

NSLF

=

priemerná menovitá špecifikácia hmotnostného obsahu síry (t. j. 0,15 %/100)

FSF

=

hmotnostný obsah síry (%/100)

Rovnica pre výpočet váženej špecifickej spotreby paliva:

Formula

kde:

Pi = Pm,i + PAE,i

Na účely posúdenia zhody výroby v súlade s bodom 6 musí byť požiadavka splnená s použitím referenčného paliva s obsahom síry, ktorý spĺňa minimálnu/maximálnu hodnotu 0,1/0,2 hmotnostného percenta.

| (10) | Vyššie hodnoty sú povolené až do 855 kg/m3, v takom prípade sa musí oznámiť hustota referenčného paliva. Na účely posúdenia zhody výroby v súlade s bodom 6 musí byť požiadavka splnená s použitím referenčného paliva, ktoré spĺňa minimálnu/maximálnu hodnotu 835/845 kg/m3. |
| --- | --- |

(10)

Vyššie hodnoty sú povolené až do 855 kg/m3, v takom prípade sa musí oznámiť hustota referenčného paliva. Na účely posúdenia zhody výroby v súlade s bodom 6 musí byť požiadavka splnená s použitím referenčného paliva, ktoré spĺňa minimálnu/maximálnu hodnotu 835/845 kg/m3.

| (11) | Všetky charakteristiky a limitné hodnoty musia byť sledované na základe trendov na trhu. |
| --- | --- |

(11)

Všetky charakteristiky a limitné hodnoty musia byť sledované na základe trendov na trhu.

| (12) | Nahradí sa normou EN/ISO 6245 s účinnosťou od dátumu implementácie/začatia uplatňovania. |
| --- | --- |

(12)

Nahradí sa normou EN/ISO 6245 s účinnosťou od dátumu implementácie/začatia uplatňovania.

---

(1)  Hodnota, ktorá sa určí za štandardných podmienok 293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa.

(2)  Touto metódou nemožno presne určiť prítomnosť koróznych materiálov, ak vzorka obsahuje inhibítory korózie alebo iné chemikálie, ktoré znižujú korozívnosť vzorky pôsobiacej na medený pásik. Preto je zakázané pridanie takýchto prostriedkov len na účely ovplyvnenia výsledkov skúšky.

(3)  Inertné plyny + C2+.

(4)  Hodnota, ktorá sa určí za štandardných podmienok [293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa].

(5)  Inertné plyny (iné než N2) + C2 + C2 +.

(6)  Hodnota, ktorá sa určí za štandardných podmienok [293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa].

(7)  Inertné plyny (iné než N2) + C2 + C2 +.

(8)  Hodnota, ktorá sa určí za štandardných podmienok [293,2 K (20 °C) a 101,3 kPa].

---