# Europeiska unionens L 229/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.229.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 229 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången31 augusti 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.229.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 229

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången31 augusti 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 49 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller motorgas (LPG) vilka används i fordon | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 49 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller motorgas (LPG) vilka används i fordon

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 31.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 229/1

---

Endast Unece-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dag för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 49 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller motorgas (LPG) vilka används i fordon

Ändringar till föreskrifter 49 offentliggjorda i EUT L 103, 12.4.2008, s. 1.

Inbegripet:

Supplement 1 till ändringsserie 05 – datum för ikraftträdande: 17 mars 2010

Supplement 2 till ändringsserie 05 – datum för ikraftträdande: 19 augusti 2010

Rättelse 1 till supplement 2 – datum för ikraftträdande: 19 augusti 2010

Ändringar i innehållsförteckningen

Titeln på bilaga 4B ska ha följande lydelse:

”Provningsförfarande för motorer med kompressionständning eller gnisttändning och med naturgas (NG) eller motorgas (LPG) som bränsle, inbegripet förfarandet för enhetlig harmoniserad certifiering för tung trafik (WHDC, enhetliga tekniska föreskrifter (GTR) nr 4)”

Titeln på bilaga 9B ska ha följande lydelse:

”Tekniska krav på omborddiagnossystem (OBD)”

En ny bilaga 9C ska införas:

| ”Bilaga 9C – | Tekniska krav för bedömning av prestandan hos omborddiagnossystem (OBD) under drift
  Tillägg 1 – Grupper av övervakare” |
| --- | --- |

”Bilaga 9C –

Tekniska krav för bedömning av prestandan hos omborddiagnossystem (OBD) under drift

Tillägg 1 – Grupper av övervakare”

En ny bilaga 10 ska införas:

”Bilaga 10 – Tekniska krav på utsläpp utanför cyklerna (OCE)”

Ändringar av bilagor

Nuvarande bilaga 4B ska ersättas med följande:

BILAGA 4B

Provningsförfarande för motorer med kompressionständning eller gnisttändning och med naturgas (NG) eller motorgas (LPG) som bränsle, inbegripet förfarandet för enhetlig harmoniserad certifiering för tung trafik (WHDC, enhetliga tekniska föreskrifter (GTR) nr 4)

1.   TILLÄMPLIGHET

Denna bilaga är för närvarande inte tillämplig för typgodkännande enligt dessa föreskrifter. Den kommer att göras tillämplig senare.

2.   RESERVERAD (1)

3.   DEFINITIONER, SYMBOLER OCH FÖRKORTNINGAR

3.1   Definitioner

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

3.1.1   kontinuerlig regenerering: regenereringsprocess i ett system för efterbehandling av avgaser som sker kontinuerligt eller åtminstone en gång per WHTC-varmstartsprovning. För en sådan regenereringsprocess behövs inget särskilt provningsförfarande.

3.1.2   fördröjning: tidsskillnaden mellan ändring av den komponent som ska mätas vid referenspunkten och en systemreaktion på 10 % av slutligt avläst värde (t10
  ), om provtagningssonden definieras som referenspunkt. I fråga om gasformiga ämnen avses det uppmätta ämnets transporttid från provtagningssonden till detektorn.

3.1.3   deNOx-system: ett system för efterbehandling av avgaser som syftar till att minska kväveoxidutsläppen (NOx) (för närvarande finns t.ex. passiva och aktiva magra NOx-katalysatorer, NOx-adsorbenter och system för selektiv katalytisk reduktion (SCR)).

3.1.4   dieselmotor: motor som fungerar enligt kompressionständningsprincipen.

3.1.5   avdrift: skillnaden mellan utslaget från spänn- respektive nollställningsgas för mätinstrumentet efter och före ett avgasprov.

3.1.6   motorfamilj: en tillverkares sammanföring av motorer vilka genom sin konstruktion, enligt definitionen i punkt 5.2 i denna bilaga, har likvärdiga avgasutsläppsvärden. Alla motorer i motorfamiljen ska hålla sig inom gränsvärdena för utsläpp.

3.1.7   motorsystem: motorn, avgasreningssystemet och kommunikationsgränssnittet (hårdvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrenhet(er) och andra eventuella styrdon för drivaggregat och fordonssystem.

3.1.8   motortyp: en kategori motorer som inte skiljer sig åt med avseende på väsentliga motoregenskaper.

3.1.9   system för efterbehandling av avgaser: en katalysator (oxidationskatalysator eller trevägskatalysator), partikelfilter, deNOx-system, kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter eller någon annan form av utsläppsbegränsande anordning som är monterad nedströms motorn. Denna definition omfattar inte avgasåterföring, som betraktas som en del av motorsystemet.

3.1.10   metod med fullflödesutspädning: process när det totala avgasflödet blandas med utspädningsgas innan en del av det utspädda avgasflödet separeras för analys.

3.1.11   gasformiga föroreningar: kolmonoxid, kolväten och/eller icke-metankolväten (med antagande av förhållandet CH1,85 för diesel, CH2,525 för motorgas och CH2,93 för naturgas och med antagande av förhållandet CH3O0,5 för etanoldrivna dieselmotorer), metan (med antagande av förhållandet CH4 för naturgas) och oxider av kväve (uttryckta i kvävedioxidekvivalenter (NO2)).

3.1.12   högt varvtal (nhi): högsta motorvarvtal vid vilket 70 % av den uppgivna maximieffekten avges.

3.1.13   lågt varvtal (nlo): lägsta motorvarvtal vid vilket 55 % av den uppgivna maximieffekten avges.

3.1.14   maximieffekt (Pmax): största effekt i kW enligt uppgift från tillverkaren.

3.1.15   varvtal för maximalt vridmoment: det varvtal vid vilket motorn ger maximalt vridmoment enligt uppgift från tillverkaren.

3.1.16   normaliserat vridmoment: procentandelen av det maximalt tillgängliga vridmoment som erhålls vid ett visst varvtal hos motorn.

3.1.17   operatörskrav: motoroperatörens inmatning för att styra motorns utmatning. Operatören kan vara en person (dvs. manuell) eller en styranordning (dvs. automatisk) som mekaniskt eller elektroniskt signalerar en inmatning som kräver en utmatning från motorn. Inmatningen kan ske från en gaspedal eller gashandtag eller motsvarande signal, en bränslespak eller -signal, en hastighetsspak eller -signal, eller en styranordnings börvärde eller signal.

3.1.18   huvudmotor: motor utvald ur en motorfamilj enligt sådana kriterier att dess utsläppsegenskaper blir representativa för hela motorfamiljen.

3.1.19   anordning för efterbehandling av avgaser: ett system för efterbehandling av avgaser som är utformat så att det ska reducera utsläppen av partikelformiga föroreningar genom mekanisk eller aerodynamisk separation, separation genom diffusion eller tröghetsseparation.

3.1.20   metod med delflödesutspädning: process när en del av det totala avgasflödet separeras från det totala avgasflödet och sedan blandas med en lämplig mängd utspädningsgas före partikelprovtagningsfiltret.

3.1.21   partikelformiga föroreningar: allt material som uppsamlas på ett angivet filtermedium sedan avgasluften spätts ut med ren filtrerad luft till en temperatur på mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C). De består främst av kol, kondenserade kolväten och sulfater med tillhörande vatten.

3.1.22   periodisk regenerering: regenereringsprocess som sker med jämna mellanrum i ett system för efterbehandling av avgaser efter mindre än 100 timmar av normal motordrift. Under de cykler då regenerering sker får utsläppskraven överskridas.

3.1.23   stationär provcykel med ramper: provcykel med en följd av stationära motorprovlägen med definierade krav på varvtal och vridmoment vid varje läge och definierade ramper mellan dessa lägen (WHSC).

3.1.24   nominellt varvtal: det maximala varvtal vid full belastning som regulatorn tillåter, enligt tillverkarens uppgifter i försäljnings- och underhållsdokumentation, eller i avsaknad av regulator det varvtal vid vilket maximal effekt erhålls från motorn enligt tillverkarens uppgifter i försäljnings- och underhållsdokumentation.

3.1.25   reaktionstid: tidsskillnaden mellan en ändring av den komponent som ska mätas vid referenspunkten och en systemreaktion på 90 % av slutligt värde (t90) om provtagningssonden definieras som referenspunkt, förutsatt att ändringen av den uppmätta komponenten är minst 60 % av fullskaleutslag och sker på mindre än 0,1 s. Systemets reaktionstid består av systemets fördröjningstid och stigtid.

3.1.26   stigtid: tidsskillnaden mellan en reaktion på 10 % och 90 % av slutligt avläst värde (t90
  –t10
  ).

3.1.27   spännreaktion: den genomsnittliga reaktionen på en spänngas under ett intervall om 30 s.

3.1.28   specifika utsläpp: massutsläpp uttryckta i g/kWh.

3.1.29   provcykel: en serie provningspunkter, var och en med fastlagt varvtal och vridmoment, som motorn ska genomgå under stationära driftsförhållanden (WHSC) eller transienta driftsförhållanden (WHTC).

3.1.30   omvandlingstid: tidsskillnaden mellan en ändring av den komponent som ska mätas vid referenspunkten och en systemreaktion på 50 % av slutligt avläst värde (t50
  ), där provtagningssonden definieras som referenspunkt. Omvandlingstiden används för att justera signalerna från olika mätinstrument.

3.1.31   transient provcykel: en provcykel med en följd av normaliserade varvtals- och vridmomentvärden som varierar förhållandevis snabbt med tiden (WHTC).

3.1.32   livslängd: den relevanta distans och/eller tid under vilken överensstämmelse med tillämpliga gränser för utsläpp av gas och partiklar ska garanteras.

3.1.33   nollpunktsreaktion: den genomsnittliga reaktionen på en nollpunktsgas under ett intervall om 30 s.

Image

3.2   Allmänna beteckningar

| Beteck-ning | Enhet | Benämning |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | — | Regressionslinjens lutningskoefficient |
| a
  0 | — | Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln |
| A/F
  st | — | Stökiometriskt luft-bränsleförhållande |
| c | ppm/volym-procent | Koncentration |
| c
  d | ppm/volym-procent | Koncentration på torr bas |
| c
  w | ppm/volym-procent | Koncentration på våt bas |
| cb | ppm/volym-procent | Bakgrundskoncentration |
| C
  d | — | SSV-utsläppskoefficient |
| c
  gas | ppm/volym-procent | Koncentration av gasformiga komponenter |
| d | m | Diameter |
| d
  V | m | Venturirörets mynningsdiameter |
| D
  0 | m3/s | PDP-kalibreringens skärningspunkt |
| D | — | Utspädningsfaktor |
| Δt | s | Tidsintervall |
| e
  gas | g/kWh | Specifika utsläpp av gasformiga komponenter |
| e
  PM | g/kWh | Specifika utsläpp av partiklar |
| e
  r | g/kWh | Specifika utsläpp under regeneration |
| e
  w | g/kWh | Viktade specifika utsläpp |
| E
  CO2 | % | CO2-dämpning i NOx-analysator |
| E
  E | % | Verkningsgrad för etan |
| E
  H2O | % | Vattendämpning i NOx-analysator |
| E
  M | % | Verkningsgrad för metan |
| E
  NOx | % | Verkningsgrad i NOx-omvandlare |
| f | Hz | Datainsamlingsfrekvens |
| f
  a | — | Atmosfärisk faktor i laboratoriet |
| F
  s | — | Stökiometrisk faktor |
| H
  a | g/kg | Inloppsluftens absoluta fuktighet |
| H
  d | g/kg | Utspädningsgasens absoluta fuktighet |
| i | — | Index som betecknar momentan mätning (t.ex. 1 Hz) |
| k
  c | — | Kolspecifik faktor |
| k
  f,d | m3/kg bränsle | Extra förbränningsvolym från torra avgaser |
| k
  f,w | m3/kg bränsle | Extra förbränningsvolym från våta avgaser |
| k
  h,D | — | Luftfuktighetskorrektion för NOx i kompressionständningsmotorer |
| k
  h,G | — | Luftfuktighetskorrektion för NOx i gnisttändningsmotorer |
| k
  r,u | — | Regenereringsjusteringsfaktor uppåt |
| k
  r,d | — | Regenereringsjusteringsfaktor nedåt |
| k
  w,a | — | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för inloppsluften |
| k
  w,d | — | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädningsgasen |
| k
  w,e | — | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädda avgaser |
| k
  w,r | — | Korrektionsfaktor från torr till våt bas för outspädda avgaser |
| K
  V | — | CFV-kalibreringsfunktion |
| λ | — | Luftöverskottsförhållande |
| m
  b | mg | Massa av uppsamlade partiklar från utspädningsgasen |
| m
  d | kg | Massa av det prov på utspädningsgasen som passerat genom partikelprovtagningsfiltren |
| m
  ed | kg | Total massa av utspädda avgaser under cykeln |
| m
  edf | kg | Ekvivalent massa för utspädda avgaser under cykeln |
| m
  ew | kg | Total massa avgaser under cykeln |
| m
  gas | g | Massa av gasformiga utsläpp under provcykeln |
| m
  f | mg | Partikelprovtagningsfiltrets massa |
| m
  p | mg | Massa av uppsamlade partiklar |
| m
  PM | g | Massa av partikelutsläpp under provcykeln |
| m
  se | kg | Massa av avgasprov under provcykeln |
| m
  sed | kg | Massa av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln |
| m
  sep | kg | Massa av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren |
| m
  ssd | kg | Massa av sekundär utspädningsgas |
| M | Nm | Moment |
| M
  a | g/mol | Inloppsluftens molmassa |
| M
  d | g/mol | Utspädningsgasens molmassa |
| M
  e | g/mol | Avgasernas molmassa |
| M
  f | Nm | Vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras |
| M
  gas | g/mol | Gaskomponenternas molmassa |
| M
  r | Nm | Vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av |
| n | — | Antal mätningar |
| nr | — | Antal mätningar med regenerering |
| n | min–1 | Motorvarvtal |
| n
  hi | min–1 | Högt motorvarvtal |
| n
  lo | min–1 | Lågt motorvarvtal |
| n
  pref | min–1 | Idealt motorvarvtal |
| n
  p | r/s | PDP-pumpvarvtal |
| p
  a | kPa | Mättnadsångtryck hos motorns inloppsluft |
| p
  b | kPa | Totalt atmosfärstryck |
| p
  d | kPa | Mättnadsångtryck hos utspädningsgasen |
| P
  f | kW | Effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras |
| p
  p | kPa | Absolut tryck |
| p
  r | kW | Vattenångtrycket efter kylbad |
| p
  s | kPa | Torrt atmosfärstryck |
| P | kW | Effekt |
| P
  r | kW | Effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av |
| q

  mad | kg/s | Inloppsluftens massflöde på torr bas |
| q

  maw | kg/s | Inloppsluftens massflöde på våt bas |
| q

  mCe | kg/s | Kolmassflöde i de outspädda avgaserna |
| q

  mCf | kg/s | Kolmassflöde in i motorn |
| q

  mCp | kg/s | Kolmassflöde i delflödesutspädningssystemet |
| q

  mdew | kg/s | De utspädda avgasernas massflöde på våt bas |
| q

  mdw | kg/s | Utspädningsgasens massflöde på våt bas |
| q

  medf | kg/s | Ekvivalent massflöde för utspädda avgaser på våt bas |
| q

  mew | kg/s | Massflöde för avgaser på våt bas |
| q

  mex | kg/s | Massflöde i provgas som extraheras från utspädningstunneln |
| q

  mf | kg/s | Massflöde för bränsle |
| q

  mp | kg/s | Massflöde i provavgaser till system med delflödesutspädning |
| q

  vCVS | m3/s | Volymflöde CVS |
| q

  vs | dm3/min | Systemflöde i avgasanalysatorsystemet |
| q

  vt | cm3/min | Spårgasflöde |
| r2 | — | Förklaringsgrad |
| r
  d | — | Utspädningsförhållande |
| r
  D | — | Diameterförhållande i SSV |
| r
  h | — | Flamjoniseringsdetektorns kolvätereaktionsfaktor |
| r
  m | — | Flamjoniseringsdetektorns metanolreaktionsfaktor |
| r
  p | — | Tryckförhållande i SSV |
| r
  s | — | Medelprovtagningsfrekvens |
| ρ | kg/m3 | Densitet |
| ρ
  e | kg/m3 | Avgasdensitet |
| σ | — | Standardavvikelse |
| s | | Standardavvikelse |
| T | K | Absolut temperatur |
| T
  a | K | Inloppsluftens absoluta temperatur |
| t | s | Tid |
| t
  10 | s | Tid från steginsignal till 10 % av slutligt avläst värde |
| t
  50 | s | Tid från steginsignal till 50 % av slutligt avläst värde |
| t
  90 | s | Tid från steginsignal till 90 % av slutligt avläst värde |
| u | — | Förhållande mellan avgaskomponenternas och avgasernas densiteter (eller molmassor) delat med 1 000 |
| V
  0 | m3/r | PDP-gasvolym som pumpas per pumpvarv |
| V
  s | dm3 | Analysatorns systemvolym |
| W
  act | kWh | Faktiskt cykelarbete under provcykeln |
| W
  ref | kWh | Referenscykelarbete under provcykeln |
| X
  0 | m3/r | PDP-kalibreringsfunktion |

Beteck-ning

Enhet

Benämning

a
  1

—

Regressionslinjens lutningskoefficient

a
  0

—

Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln

A/F
  st

—

Stökiometriskt luft-bränsleförhållande

c

ppm/volym-procent

Koncentration

c
  d

ppm/volym-procent

Koncentration på torr bas

c
  w

ppm/volym-procent

Koncentration på våt bas

cb

ppm/volym-procent

Bakgrundskoncentration

C
  d

—

SSV-utsläppskoefficient

c
  gas

ppm/volym-procent

Koncentration av gasformiga komponenter

d

m

Diameter

d
  V

m

Venturirörets mynningsdiameter

D
  0

m3/s

PDP-kalibreringens skärningspunkt

D

—

Utspädningsfaktor

Δt

s

Tidsintervall

e
  gas

g/kWh

Specifika utsläpp av gasformiga komponenter

e
  PM

g/kWh

Specifika utsläpp av partiklar

e
  r

g/kWh

Specifika utsläpp under regeneration

e
  w

g/kWh

Viktade specifika utsläpp

E
  CO2

%

CO2-dämpning i NOx-analysator

E
  E

%

Verkningsgrad för etan

E
  H2O

%

Vattendämpning i NOx-analysator

E
  M

%

Verkningsgrad för metan

E
  NOx

%

Verkningsgrad i NOx-omvandlare

f

Hz

Datainsamlingsfrekvens

f
  a

—

Atmosfärisk faktor i laboratoriet

F
  s

—

Stökiometrisk faktor

H
  a

g/kg

Inloppsluftens absoluta fuktighet

H
  d

g/kg

Utspädningsgasens absoluta fuktighet

i

—

Index som betecknar momentan mätning (t.ex. 1 Hz)

k
  c

—

Kolspecifik faktor

k
  f,d

m3/kg bränsle

Extra förbränningsvolym från torra avgaser

k
  f,w

m3/kg bränsle

Extra förbränningsvolym från våta avgaser

k
  h,D

—

Luftfuktighetskorrektion för NOx i kompressionständningsmotorer

k
  h,G

—

Luftfuktighetskorrektion för NOx i gnisttändningsmotorer

k
  r,u

—

Regenereringsjusteringsfaktor uppåt

k
  r,d

—

Regenereringsjusteringsfaktor nedåt

k
  w,a

—

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för inloppsluften

k
  w,d

—

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädningsgasen

k
  w,e

—

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädda avgaser

k
  w,r

—

Korrektionsfaktor från torr till våt bas för outspädda avgaser

K
  V

—

CFV-kalibreringsfunktion

λ

—

Luftöverskottsförhållande

m
  b

mg

Massa av uppsamlade partiklar från utspädningsgasen

m
  d

kg

Massa av det prov på utspädningsgasen som passerat genom partikelprovtagningsfiltren

m
  ed

kg

Total massa av utspädda avgaser under cykeln

m
  edf

kg

Ekvivalent massa för utspädda avgaser under cykeln

m
  ew

kg

Total massa avgaser under cykeln

m
  gas

g

Massa av gasformiga utsläpp under provcykeln

m
  f

mg

Partikelprovtagningsfiltrets massa

m
  p

mg

Massa av uppsamlade partiklar

m
  PM

g

Massa av partikelutsläpp under provcykeln

m
  se

kg

Massa av avgasprov under provcykeln

m
  sed

kg

Massa av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln

m
  sep

kg

Massa av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren

m
  ssd

kg

Massa av sekundär utspädningsgas

M

Nm

Moment

M
  a

g/mol

Inloppsluftens molmassa

M
  d

g/mol

Utspädningsgasens molmassa

M
  e

g/mol

Avgasernas molmassa

M
  f

Nm

Vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras

M
  gas

g/mol

Gaskomponenternas molmassa

M
  r

Nm

Vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av

n

—

Antal mätningar

nr

—

Antal mätningar med regenerering

n

min–1

Motorvarvtal

n
  hi

min–1

Högt motorvarvtal

n
  lo

min–1

Lågt motorvarvtal

n
  pref

min–1

Idealt motorvarvtal

n
  p

r/s

PDP-pumpvarvtal

p
  a

kPa

Mättnadsångtryck hos motorns inloppsluft

p
  b

kPa

Totalt atmosfärstryck

p
  d

kPa

Mättnadsångtryck hos utspädningsgasen

P
  f

kW

Effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras

p
  p

kPa

Absolut tryck

p
  r

kW

Vattenångtrycket efter kylbad

p
  s

kPa

Torrt atmosfärstryck

P

kW

Effekt

P
  r

kW

Effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av

q

  mad

kg/s

Inloppsluftens massflöde på torr bas

q

  maw

kg/s

Inloppsluftens massflöde på våt bas

q

  mCe

kg/s

Kolmassflöde i de outspädda avgaserna

q

  mCf

kg/s

Kolmassflöde in i motorn

q

  mCp

kg/s

Kolmassflöde i delflödesutspädningssystemet

q

  mdew

kg/s

De utspädda avgasernas massflöde på våt bas

q

  mdw

kg/s

Utspädningsgasens massflöde på våt bas

q

  medf

kg/s

Ekvivalent massflöde för utspädda avgaser på våt bas

q

  mew

kg/s

Massflöde för avgaser på våt bas

q

  mex

kg/s

Massflöde i provgas som extraheras från utspädningstunneln

q

  mf

kg/s

Massflöde för bränsle

q

  mp

kg/s

Massflöde i provavgaser till system med delflödesutspädning

q

  vCVS

m3/s

Volymflöde CVS

q

  vs

dm3/min

Systemflöde i avgasanalysatorsystemet

q

  vt

cm3/min

Spårgasflöde

r2

—

Förklaringsgrad

r
  d

—

Utspädningsförhållande

r
  D

—

Diameterförhållande i SSV

r
  h

—

Flamjoniseringsdetektorns kolvätereaktionsfaktor

r
  m

—

Flamjoniseringsdetektorns metanolreaktionsfaktor

r
  p

—

Tryckförhållande i SSV

r
  s

—

Medelprovtagningsfrekvens

ρ

kg/m3

Densitet

ρ
  e

kg/m3

Avgasdensitet

σ

—

Standardavvikelse

s

Standardavvikelse

T

K

Absolut temperatur

T
  a

K

Inloppsluftens absoluta temperatur

t

s

Tid

t
  10

s

Tid från steginsignal till 10 % av slutligt avläst värde

t
  50

s

Tid från steginsignal till 50 % av slutligt avläst värde

t
  90

s

Tid från steginsignal till 90 % av slutligt avläst värde

u

—

Förhållande mellan avgaskomponenternas och avgasernas densiteter (eller molmassor) delat med 1 000

V
  0

m3/r

PDP-gasvolym som pumpas per pumpvarv

V
  s

dm3

Analysatorns systemvolym

W
  act

kWh

Faktiskt cykelarbete under provcykeln

W
  ref

kWh

Referenscykelarbete under provcykeln

X
  0

m3/r

PDP-kalibreringsfunktion

3.3   Beteckningar och förkortningar för bränslesammansättning

| w
  ALF | Bränslets vätehalt, massprocent |
| --- | --- |
| w
  BET | Bränslets kolhalt, massprocent |
| w
  GAM | Bränslets svavelhalt, massprocent |
| w
  DEL | Bränslets kvävehalt, massprocent |
| w
  EPS | Bränslets syrehalt, massprocent |
| α | Molar vätekvot (H/C) |
| γ | Molar svavelkvot (S/C) |
| δ | Molar kvävekvot (N/C) |
| ε | Molar syrekvot (O/C) |

w
  ALF

Bränslets vätehalt, massprocent

w
  BET

Bränslets kolhalt, massprocent

w
  GAM

Bränslets svavelhalt, massprocent

w
  DEL

Bränslets kvävehalt, massprocent

w
  EPS

Bränslets syrehalt, massprocent

α

Molar vätekvot (H/C)

γ

Molar svavelkvot (S/C)

δ

Molar kvävekvot (N/C)

ε

Molar syrekvot (O/C)

med avseende på ett bränsle CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4   Symboler och förkortningar för kemiska komponenter

| C1 | Kol 1-ekvivalent kolväte |
| --- | --- |
| CH4 | Metan |
| C2H6 | Etan |
| C3H8 | Propan |
| CO | Kolmonoxid |
| CO2 | Koldioxid |
| DOP | Dioktylftalat |
| HC | Kolväten |
| H2O | Vatten |
| NMHC | Andra kolväten än metan |
| NOx | Kväveoxider |
| NO | Kväveoxid |
| NO2 | Kvävedioxid |
| PM | Partiklar |

C1

Kol 1-ekvivalent kolväte

CH4

Metan

C2H6

Etan

C3H8

Propan

CO

Kolmonoxid

CO2

Koldioxid

DOP

Dioktylftalat

HC

Kolväten

H2O

Vatten

NMHC

Andra kolväten än metan

NOx

Kväveoxider

NO

Kväveoxid

NO2

Kvävedioxid

PM

Partiklar

3.5   Förkortningar

| CFV | Venturirör för kritiskt flöde |
| --- | --- |
| CLD | Kemiluminiscensdetektor |
| CVS | Provtagning vid konstant volym |
| deNOx | NOx-efterbehandlingssystem |
| EGR | Återcirkulation av avgaser |
| FID | Flamjoniseringsdetektor |
| GC | Gaskromatograf |
| HCLD | Uppvärmd kemiluminiscensdetektor |
| HFID | Uppvärmd flamjoniseringsdetektor |
| LPG | Motorgas |
| NDIR | Icke-dispersiv infrarödanalysator |
| NG | Naturgas |
| NMC | Icke-metanavskiljare |
| PDP | Kolvpump |
| Procent FS | Procent av fullt skalutslag |
| PFS | Delflödessystem |
| SSV | Subsoniskt venturirör |
| VGT | Turbin med variabel geometri |

CFV

Venturirör för kritiskt flöde

CLD

Kemiluminiscensdetektor

CVS

Provtagning vid konstant volym

deNOx

NOx-efterbehandlingssystem

EGR

Återcirkulation av avgaser

FID

Flamjoniseringsdetektor

GC

Gaskromatograf

HCLD

Uppvärmd kemiluminiscensdetektor

HFID

Uppvärmd flamjoniseringsdetektor

LPG

Motorgas

NDIR

Icke-dispersiv infrarödanalysator

NG

Naturgas

NMC

Icke-metanavskiljare

PDP

Kolvpump

Procent FS

Procent av fullt skalutslag

PFS

Delflödessystem

SSV

Subsoniskt venturirör

VGT

Turbin med variabel geometri

4.   ALLMÄNNA KRAV

Motorsystemet ska vara så konstruerat, tillverkat, monterat och installerat i fordonet att motorn i normal drift kan uppfylla bestämmelserna i denna bilaga under sin livslängd, i enlighet med vad som föreskrivs i dessa föreskrifter.

5.   PRESTANDAKRAV

5.1   Utsläpp av gasformiga och partikelformiga föroreningar

Motorns utsläpp av gasformiga och partikelformiga föroreningar ska bestämmas med WHTC- och WHSC-provcyklerna, i enlighet med punkt 7. Mätsystemen ska uppfylla linearitetskraven i punkt 9.2 och specifikationerna i punkterna 9.3 (mätning av gasformiga utsläpp) och 9.4 (mätning av partikelutsläpp) samt tillägg 3 till denna bilaga.

Typgodkännandemyndigheten får godkänna andra system eller analysatorer, om det kan visas att de ger likvärdiga resultat enligt punkt 5.1.1.

5.1.1   Likvärdighet

Att systemen är likvärdiga ska avgöras på grundval av en undersökning med sju provpar (eller mer) för bestämning av korrelationen mellan det aktuella systemet och ett av de referenssystem som nämns i dessa föreskrifter.

Med ’resultat’ avses det viktade utsläppsvärdet från respektive provcykel. Korrelationsprovet ska utföras vid samma laboratorium, i samma provrum och på samma motor, och det ska helst göras samtidigt med de båda systemen. Huruvida medelvärdena från provparen är likvärdiga eller ej ska avgöras genom beräkning av utfallet från F-test och t-test enligt punkt A.4.3 i tillägg 4 under ovan beskrivna laboratorie-, provcells- och motorförhållanden. Extremvärden ska fastställas i enlighet med ISO 5725 och uteslutas från databasen. System som är avsedda att användas för korrelationsprov ska godkännas av typgodkännandemyndigheten.

5.2   Motorfamilj

5.2.1   Allmänt

En motorfamilj karakteriseras av konstruktionsegenskaper. Dessa ska vara gemensamma för alla motorer i familjen. Vilka motorer som ingår i en motorfamilj får motortillverkaren besluta, förutsatt att släktskapskriterierna i punkt 5.2.3 respekteras. Motorfamiljen ska godkännas av typgodkännandemyndigheten. Tillverkaren ska ge typgodkännandemyndigheten lämplig information om utsläpp för motorfamiljens medlemmar.

5.2.2   Specialfall

I några fall kan egenskaperna påverka varandra. Sådana effekter måste beaktas för att säkerställa att endast de motorer som har liknande egenskaper i fråga om avgasutsläpp ingår i en motorfamilj. Dessa fall ska anges av tillverkaren och anmälas till typgodkännandemyndigheten. Detta ska sedan beaktas som kriterium för skapande av en ny motorfamilj.

När det gäller sådana anordningar eller funktioner som inte anges i punkt 5.2.3 och som starkt påverkar utsläppsnivåerna ska sådan utrustning identifieras av tillverkaren med ledning av god teknisk sed och ska anmälas till typgodkännandemyndigheten. Detta ska sedan beaktas som kriterium för skapande av en ny motorfamilj.

Förutom de parametrar som anges i punkt 5.2.3 får tillverkaren införa ytterligare kriterier som möjliggör en avgränsning av mindre familjer. Dessa parametrar är inte nödvändigtvis sådana som påverkar utsläppsnivåerna.

5.2.3   Parametrar för bestämning av en motorfamilj

5.2.3.1   Förbränningscykel

| a) | 2-takts |
| --- | --- |

a)

2-takts

| b) | 4-takts |
| --- | --- |

b)

4-takts

| c) | Roterande motor |
| --- | --- |

c)

Roterande motor

| d) | Övriga |
| --- | --- |

d)

Övriga

5.2.3.2   Cylinderkonfiguration

5.2.3.2.1   Cylindrarnas placering i blocket

| a) | V |
| --- | --- |

a)

V

| b) | I linje |
| --- | --- |

b)

I linje

| c) | Radiell |
| --- | --- |

c)

Radiell

| d) | Övriga (F, W osv.) |
| --- | --- |

d)

Övriga (F, W osv.)

5.2.3.2.2   Cylindrarnas inbördes läge

Motorer med samma block kan tillhöra samma familj så länge deras mått mellan cylindrarnas mittlinjer är desamma.

5.2.3.3   Huvudsakligt kylmedel

| a) | Luft |
| --- | --- |

a)

Luft

| b) | Vatten |
| --- | --- |

b)

Vatten

| c) | Olja |
| --- | --- |

c)

Olja

5.2.3.4   Individuell cylindervolym

5.2.3.4.1   Motorer med cylindervolym i enskilda cylindrar på ≥ 0,75 dm3

För att motorer med en cylindervolym i enskilda cylindrar på ≥ 0,75 dm3 ska kunna anses tillhöra samma motorfamilj får spridningen av deras individuella cylindervolym inte överstiga 15 % av den största enskilda cylindervolymen inom familjen.

5.2.3.4.2   Motorer med cylindervolym i enskilda cylindrar på < 0,75 dm3

För att motorer med en cylindervolym i enskilda cylindrar på < 0,75 dm3 ska kunna anses tillhöra samma motorfamilj får spridningen av deras individuella cylindervolym inte överstiga 30 % av den största enskilda cylindervolymen inom familjen.

5.2.3.4.3   Motorer med andra gränser för cylindervolym i enskilda cylindrar

Motorer med gränser för cylindervolym i enskilda cylindrar som överskrider gränserna i punkterna 5.2.3.4.1 och 5.2.3.4.2 får anses tillhöra samma familj om typgodkännandemyndigheten godkänner det. Godkännandet ska baseras på tekniska överväganden (beräkningar, simuleringar, provresultat osv.) som visar att överskridandet av gränserna inte påverkar avgasutsläppen i nämnvärd omfattning.

5.2.3.5   Metod för luftaspiration

| a) | Sugmotor |
| --- | --- |

a)

Sugmotor

| b) | Överladdning |
| --- | --- |

b)

Överladdning

| c) | Överladdning med laddluftkylare |
| --- | --- |

c)

Överladdning med laddluftkylare

5.2.3.6   Bränsletyp

| a) | Diesel |
| --- | --- |

a)

Diesel

| b) | Naturgas |
| --- | --- |

b)

Naturgas

| c) | Motorgas (LPG) |
| --- | --- |

c)

Motorgas (LPG)

| d) | Etanol |
| --- | --- |

d)

Etanol

5.2.3.7   Typ av förbränningskammare

| a) | Öppen kammare |
| --- | --- |

a)

Öppen kammare

| b) | Delad kammare |
| --- | --- |

b)

Delad kammare

| c) | Annan typ |
| --- | --- |

c)

Annan typ

5.2.3.8   Tändningstyp

| a) | Gnisttändning |
| --- | --- |

a)

Gnisttändning

| b) | Kompressionständning |
| --- | --- |

b)

Kompressionständning

5.2.3.9   Ventiler och öppningar

| a) | Konfiguration |
| --- | --- |

a)

Konfiguration

| b) | Antal ventiler per cylinder |
| --- | --- |

b)

Antal ventiler per cylinder

5.2.3.10   Bränsletillförsel

| a) | Tillförsel av flytande bränsle






  i) | Pump, (högtrycks)ledning och injektor |
| --- | --- | --- |

a)

Tillförsel av flytande bränsle

i)

Pump, (högtrycks)ledning och injektor

| ii) | Radpump eller fördelningspump |
| --- | --- |

ii)

Radpump eller fördelningspump

| iii) | Separat pump eller separat injektor |
| --- | --- |

iii)

Separat pump eller separat injektor

| iv) | Gemensam skena |
| --- | --- |

iv)

Gemensam skena

| v) | Förgasare |
| --- | --- |

v)

Förgasare

| vi) | Övriga |
| --- | --- |

vi)

Övriga

| b) | Tillförsel av gasformigt bränsle






  i) | Gasform |
| --- | --- | --- |

b)

Tillförsel av gasformigt bränsle

i)

Gasform

| ii) | Flytande |
| --- | --- |

ii)

Flytande

| iii) | Blandarenheter |
| --- | --- |

iii)

Blandarenheter

| iv) | Övriga |
| --- | --- |

iv)

Övriga

| c) | Annan typ |
| --- | --- |

c)

Annan typ

5.2.3.11   Diverse anordningar

| a) | Avgasåterföring (EGR) |
| --- | --- |

a)

Avgasåterföring (EGR)

| b) | Vatteninsprutning |
| --- | --- |

b)

Vatteninsprutning

| c) | Luftinsprutning |
| --- | --- |

c)

Luftinsprutning

| d) | Övriga |
| --- | --- |

d)

Övriga

5.2.3.12   Elektronisk styrstrategi

Huruvida motorn är försedd med en elektronisk styrenhet eller ej betraktas som en grundläggande parameter för familjen.

För elektroniskt styrda motorer ska tillverkaren redogöra för de tekniska grunder som motiverar att dessa motorer förs samman i en familj, dvs. varför motorerna kan förväntas uppfylla samma utsläppskrav.

Grunderna kan vara beräkningar, simuleringar, skattningar, beskrivningar av insprutningsparametrar, provresultat osv.

Exempel på styrda egenskaper

| a) | Tidsinställning |
| --- | --- |

a)

Tidsinställning

| b) | Insprutningstryck |
| --- | --- |

b)

Insprutningstryck

| c) | Multipelinsprutning |
| --- | --- |

c)

Multipelinsprutning

| d) | Ökat tryck |
| --- | --- |

d)

Ökat tryck

| e) | VGT |
| --- | --- |

e)

VGT

| f) | EGR |
| --- | --- |

f)

EGR

5.2.3.13   Efterbehandling av avgaser

Funktion och kombination av följande anordningar betraktas som grunder för medlemskap i en motorfamilj:

| a) | Oxidationskatalysator. |
| --- | --- |

a)

Oxidationskatalysator.

| b) | Trevägskatalysator. |
| --- | --- |

b)

Trevägskatalysator.

| c) | DeNOx-system med selektiv reduktion av NOx (tillsats av reducerande ämne). |
| --- | --- |

c)

DeNOx-system med selektiv reduktion av NOx (tillsats av reducerande ämne).

| d) | Andra deNOx-system. |
| --- | --- |

d)

Andra deNOx-system.

| e) | Partikelfälla med passiv regenerering. |
| --- | --- |

e)

Partikelfälla med passiv regenerering.

| f) | Partikelfälla med aktiv regenerering. |
| --- | --- |

f)

Partikelfälla med aktiv regenerering.

| g) | Andra partikelfällor. |
| --- | --- |

g)

Andra partikelfällor.

| h) | Andra anordningar. |
| --- | --- |

h)

Andra anordningar.

När en motor har certifierats utan efterbehandlingssystem, oavsett om det är som huvudmotor eller medlem av en motorfamilj, får denna motor, om den förses med oxideringskatalysator, ingå i samma motorfamilj, förutsatt att den inte kräver ändrade bränsleegenskaper.

Om den kräver särskilda bränsleegenskaper (t.ex. partikelfällor som kräver särskilda bränsletillsatser för regenerering) ska bedömningen att låta den ingå i samma familj bygga på tekniska grunder som tillverkaren lämnar. I dessa grunder ska det anges att den utrustade motorns förväntade utsläppsnivåer uppfyller samma gränsvärden som en icke utrustad motor.

När en motor har certifierats med efterbehandlingssystem, oavsett om det är som huvudmotor eller medlem av en motorfamilj vars huvudmotor utrustas med samma efterbehandlingssystem, ska denna motor när den inte är försedd med efterbehandlingssystem inte hänföras till samma motorfamilj.

5.2.4   Val av huvudmotor

5.2.4.1   Kompressionständningsmotorer

När typgodkännandemyndigheten har samtyckt till motorfamiljen, ska familjens huvudmotor väljas, i första hand efter kriteriet högsta bränsletillförsel per takt vid det uppgivna varvtal då högst vridmoment avges. Om flera motorer delar detta högsta bränsletillförselvärde ska man i ett andra urvalssteg använda kriteriet högsta bränsletillförsel per takt vid nominellt varvtal.

5.2.4.2   Gnisttändningsmotorer

När typgodkännandemyndigheten har samtyckt till motorfamiljen, ska familjens huvudmotor väljas, i första hand efter kriteriet högsta slagvolym. Om två eller flera motorer har denna slagvolym ska följande kriterier användas i tur och ordning:

| a) | Högsta bränsletillförsel per takt vid varvtalet för uppgiven nominell effekt. |
| --- | --- |

a)

Högsta bränsletillförsel per takt vid varvtalet för uppgiven nominell effekt.

| b) | Tidigaste tändtidpunkt. |
| --- | --- |

b)

Tidigaste tändtidpunkt.

| c) | Lägsta avgasåtercirkulationsvärde (EGR). |
| --- | --- |

c)

Lägsta avgasåtercirkulationsvärde (EGR).

5.2.4.3   Anmärkningar om val av huvudmotor

Typgodkännandemyndigheten får konstatera att familjens högsta utsläppsnivå bäst kan karakteriseras genom provning av ytterligare motorer. I så fall ska motortillverkaren lämna lämplig information för att avgöra vilka motorer i motorfamiljen som sannolikt har högst utsläppsnivå.

Om en motorfamilj har andra variabla egenskaper som kan anses inverka på avgasutsläppen, ska dessa egenskaper också definieras och beaktas vid valet av huvudmotor.

Om motorer i en familj uppfyller samma utsläppsgränsvärden under olika livslängder ska detta beaktas vid val av huvudmotor.

6.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

6.1   Provningsförhållanden i laboratorium

Den absoluta temperaturen på inloppsluften till motorn (T
  a), uttryckt i kelvin, och det torra atmosfärstrycket (p
  s), uttryckt i kPa, ska mätas, och parametern f
  a bestämmas enligt nedan. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av inloppsrör, t.ex. i en V-motor, ska genomsnittstemperaturen mätas för varje avgränsad grupp. Parametern f
  a ska uppges tillsammans med provningsresultaten. För bättre repeterbarhet och reproducerbarhet rekommenderas att parametern f
  a befinner sig i intervallet 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Motorer med kompressionständning
  Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning

   (1)
  Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften

   (2) |
| --- | --- |

a)

Motorer med kompressionständning

Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning

Formula (1)

Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften

Formula (2)

| b) | Gnisttändningsmotorer

   (3) |
| --- | --- |

b)

Gnisttändningsmotorer

Formula (3)

6.2   Motorer med laddluftkylning

Laddluftens temperatur registreras och ska vid det uppgivna nominella varvtalet och full belastning ligga inom ± 5 K av den maximala laddlufttemperatur som anges av tillverkaren. Kylmedlets temperatur ska vara minst 293 K (20 °C).

Vid användning av ett särskilt provningssystem för laddluften eller en extern fläkt ska kylmedlets flöde ställas in så att laddluftens temperatur hålls inom ± 5 K av den maximala laddlufttemperatur som angetts av tillverkaren vid nominellt varvtal och full belastning. Kylmedlets temperatur och laddluftkylarens kylmedelsflöde vid ovannämnda punkt får inte ändras under hela provcykeln, utom om detta skulle leda till orepresentativ överkylning av laddluften. Laddluftkylarens volym ska bygga på god teknisk sed och vara representativ för en serietillverkad motors montering för drift. Provningssystemet för laddluften ska vara utformat så att ansamlingen av kondensat minimeras. Allt ansamlat kondensat ska dräneras och alla dräneringar ska vara helt tillstängda före provning av utsläpp.

Om motortillverkarens anger tryckfallsgränser över laddluftkylsystemet ska det säkerställas att tryckfallet över laddluftkylsystemet vid av tillverkaren angivet motortillstånd ligger inom av tillverkaren angivna gränser. Tryckfallet ska mätas på de ställen som anges av tillverkaren.

6.3   Motoreffekt

Grunden för mätning av specifika utsläpp är motoreffekt och cykelarbete som fastställs i enlighet med punkterna 6.3.1–6.3.5.

6.3.1   Allmänt om motorinstallation

Motorn ska provas med de hjälpaggregat/den utrustning som räknas upp i tillägg 7.

Om hjälpaggregat/utrustning inte installeras såsom krävs, ska deras effekt beaktas i enlighet med punkterna 6.3.2–6.3.5.

6.3.2   Hjälpaggregat/utrustning som ska vara monterade vid provningen av utsläpp

Om det är praktiskt olämpligt att ha hjälpaggregaten/utrustningen som krävs enligt tillägg 7 påmonterade i provbänken, ska effekten som de förbrukar bestämmas och därefter subtraheras från den uppmätta motoreffekten (referens och verklig) i motorns hela varvtalsområde för WHTC och över provningsvarvtalen för WHSC.

6.3.3   Hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av inför provningen

Om de hjälpaggregat/den utrustning som inte krävs enligt tillägg 7 inte kan monteras av, ska effekten som de förbrukar bestämmas och därefter adderas till den uppmätta motoreffekten (referens och verklig) i motorns hela varvtalsområde för WHTC och över provningsvarvtalen för WHSC. Om detta värde är större än 3 % av den maximala effekten vid provningsvarvtalet ska det visas för typgodkännandemyndigheten.

6.3.4   Bestämning av hjälpaggregatens effekt

Den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten/utrustningen behöver bara bestämmas om

| a) | hjälpaggregat/utrustning som krävs enligt tillägg 7 inte monterats på motorn,
  och/eller |
| --- | --- |

a)

hjälpaggregat/utrustning som krävs enligt tillägg 7 inte monterats på motorn,

och/eller

| b) | hjälpaggregat/utrustning som inte krävs enligt tillägg 7 har monterats på motorn. |
| --- | --- |

b)

hjälpaggregat/utrustning som inte krävs enligt tillägg 7 har monterats på motorn.

Hjälpaggregatens effektvärden och mät-/beräkningsmetoden för bestämning av hjälpaggregatens effekt ska inlämnas av motortillverkaren för provcyklernas hela driftsområde och godkännas av typgodkännandemyndigheten.

6.3.5   Motorns cykelarbete

Beräkningen av referenscykelarbete och verkligt cykelarbete (se punkterna 7.4.8 och 7.8.6) ska baseras på motoreffekt enligt punkt 6.3.1. I detta fall är P
  f och P
  r i ekvation 4 noll och P är lika med P
  m.

Om hjälpaggregat/utrustning installerats enligt punkterna 6.3.2 och/eller 6.3.3 ska den effekt som de förbrukar användas för att korrigera varje momentant cykeleffektvärde P
  m,i, enligt följande:

Formula (4)

där

| P
  m,i | är den uppmätta motoreffekten i kW, |
| --- | --- |
| P
  f,i | är den effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras i kW, |
| P
  r,i | är den effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av i kW. |

P
  m,i

är den uppmätta motoreffekten i kW,

P
  f,i

är den effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras i kW,

P
  r,i

är den effekt som förbrukas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av i kW.

6.4   Motorns luftinloppssystem

Motorns luftinloppssystem eller ett laboratorieprovningssystem ska användas, med en luftinloppsbegränsning inom ± 300 Pa av det högsta värde som tillverkaren uppger för en renluftsrenare vid nominellt varvtal och full belastning. Det statiska differenstrycket för begränsningen ska mätas på det ställe som uppges av tillverkaren.

6.5   Motorns avgassystem

Motorns avgassystem eller ett laboratorieprovningssystem ska användas, med ett avgasmottryck inom 80–100 % av det högsta värde som tillverkaren uppger vid nominellt varvtal och full belastning. Om den högsta begränsningen är 5 kPa eller mindre, ska börvärdet inte vara mindre än 1,0 kPa från det högsta. Avgassystemet ska uppfylla kraven på provtagning av avgaser i punkterna 9.3.10 och 9.3.11.

6.6   Motor med system för efterbehandling av avgaser

Om motorn är utrustad med ett system för efterbehandling av avgaser ska avgasröret ha samma diameter som det avgasrör som används vid drift av fordonet, eller såsom anges av tillverkaren, på en punkt som är minst fyra rördiametrar långt räknat uppströms från inloppet till expansionsdelen där anordningen för efterbehandling av avgaser sitter. Avståndet från avgasgrenrörets fläns eller turboladdarens utlopp till systemet för efterbehandling av avgaser ska vara samma som i fordonskonfigurationen eller ligga inom tillverkarens avståndsspecifikationer. Avgasmottrycket eller strypningen ska uppfylla samma villkor som ovan och får ställas in med en ventil. För efterbehandlingsanordningar med variabel begränsning, ska den största avgasbegränsningen anges vid det efterbehandlingsförhållande (inkörning/åldring och regenererings-/laddningsnivå) som anges av tillverkaren. Om den högsta begränsningen är 5 kPa eller mindre, ska börvärdet inte vara mindre än 1,0 kPa från det högsta. Efterbehandlingsbehållaren får avlägsnas under övningsprovningar och under motorinställning och ersättas med en motsvarande behållare med ett inaktivt katalysämne.

De utsläpp som mäts upp under provcykeln ska vara representativa för utsläpp under normal drift. För motorer som är försedda med system för efterbehandling av avgaser som kräver förbrukning av en reagens, ska tillverkaren uppge vilken reagens som ska användas för alla provningar.

Motorer försedda med efterbehandlingssystem för avgaser med kontinuerlig regenerering kräver inget särskilt provningsförfarande, men regenereringsprocessen ska visas i enlighet med punkt 6.6.1.

För motorer som är försedda med system för efterbehandling av avgaser som regenereras periodiskt, i enlighet med punkt 6.6.2, ska utsläppsvärdena justeras för att ta hänsyn till regenereringen. I detta fall beror de genomsnittliga utsläppen på hur ofta regenerering inträffar, dvs. på under hur stor andel av provningarna som regenerering inträffar.

6.6.1   Kontinuerlig regenerering

Utsläppen ska mätas på ett efterbehandlingssystem för avgaser som har stabiliserats så att utsläppsegenskaperna ger repeterbara resultat. Regenereringsprocessen ska ske åtminstone en gång under WHTC-varmstartsprovningen och tillverkaren ska ange under vilka förhållanden regenereringen normalt inträffar (sotmängd, temperatur, avgasmottryck osv.).

För att visa att regenereringsprocessen är kontinuerlig ska minst tre WHTC-provningar med varmstart genomföras. Inför denna demonstration ska motorn värmas upp i enlighet med punkt 7.4.1, motorn konditioneras enligt punkt 7.6.3 och den första WHTC-varmstartsprovningen utföras. Efterföljande varmstartsprovningar ska startas efter konditionering enligt punkt 7.6.3. Under provningarna ska avgastemperaturerna och avgastrycken registreras (temperaturen före och efter efterbehandlingssystemet, avgasmottryck osv.).

Om de förhållanden som anges av tillverkaren uppstår under provningarna och resultaten av de tre (eller fler) WHTC-varmstartsprovningarna ligger inom det största av ± 25 % eller ±0,005 g/kWh, anses efterbehandlingssystemet vara av den kontinuerligt regenererande typen och de allmänna bestämmelserna om provning i punkt 7.6 (WHTC) och punkt 7.7 (WHSC) gäller.

Om systemet för avgasefterbehandling har ett säkerhetsläge som går över till periodisk regenerering ska det kontrolleras i enlighet med punkt 6.6.2. I det fallet får de tillämpliga utsläppsgränserna överskridas och ska inte viktas.

6.6.2   Periodisk regenerering

I system för efterbehandling av avgaser som bygger på en periodisk regenereringsprocess ska utsläppen mätas vid åtminstone tre WHTC-varmstartsprovningar, varav en under och två utanför själva regenereringen, på ett stabiliserat efterbehandlingssystem. Resultaten ska därefter viktas enligt ekvation 5.

Regenereringsprocessen ska inträffa åtminstone en gång under WHTC-varmstartsprovningen. Motorn får vara utrustad med en omkopplare som kan aktivera eller avaktivera regenereringsprocessen, under förutsättning att denna funktion inte påverkar den ursprungliga motorkalibreringen.

Tillverkaren ska ange under vilka parameterförhållanden regenereringsprocessen normalt inträffar (sotmängd, temperatur, avgasmottryck osv.) samt hur länge den varar. Tillverkaren ska även tillhandahålla frekvensen för regenereringen i antal provningar under vilka regenerering inträffar jämfört med antal provningar utan regenerering. Hur bestämningen av denna frekvens exakt ska gå till ska baseras på användningsdata och utifrån god branschpraxis i samråd med typgodkännande- eller certifieringsmyndigheten.

Tillverkaren ska tillhandahålla ett efterbehandlingssystem som har belastats så att regenereringen sker under WHTC-provningen. För denna provning ska motorn värmas upp i enlighet med punkt 7.4.1, motorn konditioneras enligt punkt 7.6.3 och WHTC-varmstartsprovningen startas. Under denna motoruppvärmningsfas ska det inte förekomma någon regenerering.

De genomsnittliga specifika utsläppen mellan regenereringsfaserna ska bestämmas av det aritmetiska medelvärdet av flera ungefär ekvidistanta WHTC-provningsresultat med varmstart (g/kWh). Minst en WHTC-provning med varmstart så nära ett regenereringsprov som möjligt och ett WHTC-varmstartsprovning omedelbart efter ett regenereringsprov ska utföras. Som ett alternativ kan tillverkaren lämna uppgifter som visar att utsläppen förblir konstanta (det största av ±25 % eller 0,005 g/kWh) mellan regenereringsfaserna. Om så är fallet räcker det att använda utsläppen från endast en WHTC-varmstartsprovning.

Under regenereringsprovet ska alla uppgifter som behövs för att påvisa regenereringen registreras (CO- eller NOx-utsläpp, temperatur före och efter efterbehandlingssystemet, avgasmottryck osv.).

Under regenereringsprocessen får tillämpliga utsläppsgränser överskridas.

Provningsförfarandet visas översiktligt i figur 2.

Image

Utsläppen från WHTC-varmstarten ska viktas enligt följande:

Formula (5)

där

| n | är antalet WHTC-varmstartsprovningar utan regenerering, |
| --- | --- |
| nr | är antalet WHTC-varmstartsprovningar med regenerering (minst en provning), |
| | är genomsnittliga specifika utsläpp utan regenerering, g/kWh, |
| | är genomsnittliga specifika utsläpp med regenerering, g/kWh. |

n

är antalet WHTC-varmstartsprovningar utan regenerering,

nr

är antalet WHTC-varmstartsprovningar med regenerering (minst en provning),

Formula

är genomsnittliga specifika utsläpp utan regenerering, g/kWh,

Formula

är genomsnittliga specifika utsläpp med regenerering, g/kWh.

Vid bestämmandet avFormula, gäller följande bestämmelser:

| a) | Om regenereringen tar mer än en WHTC-varmstartsprovning, ska på varandra följande, fullständiga WHTC-varmstartsprovningar utföras och utsläppen ska fortsätta att mätas utan konditionering och utan att motorn stängs av, tills regenereringen slutförts och medelvärdet för WHTC-varmstartsprovningarna kan beräknas. |
| --- | --- |

a)

Om regenereringen tar mer än en WHTC-varmstartsprovning, ska på varandra följande, fullständiga WHTC-varmstartsprovningar utföras och utsläppen ska fortsätta att mätas utan konditionering och utan att motorn stängs av, tills regenereringen slutförts och medelvärdet för WHTC-varmstartsprovningarna kan beräknas.

| b) | Om regenereringen slutförs under någon WHTC-varmstartsprovning, ska provningen fortsättas under dess hela tid. |
| --- | --- |

b)

Om regenereringen slutförs under någon WHTC-varmstartsprovning, ska provningen fortsättas under dess hela tid.

I samförstånd med typgodkännandemyndigheten kan regenereringsjusteringsfaktorerna tillämpas antingen multiplikativt c) eller additivt d) baserat på vederhäftig teknisk analys.

| c) | De multiplikativa justeringsfaktorerna ska beräknas enligt följande:

  (uppåt) (6)

  (nedåt) (6a) |
| --- | --- |

c)

De multiplikativa justeringsfaktorerna ska beräknas enligt följande:

Formula (uppåt) (6)

Formula (nedåt) (6a)

| d) | De additiva justeringsfaktorerna ska beräknas enligt följande:

  (uppåt) (7)

  (nedåt) (8) |
| --- | --- |

d)

De additiva justeringsfaktorerna ska beräknas enligt följande:

Formula (uppåt) (7)

Formula (nedåt) (8)

Med referens till de specifika utsläppsberäkningarna i punkt 8.6.3 ska regenereringsjusteringsfaktorerna tillämpas enligt följande:

| e) | För en provning utan regenerering ska k
  r,u multipliceras med respektive adderas till det specifika utsläppet e i ekvation 69 eller 70. |
| --- | --- |

e)

För en provning utan regenerering ska k
  r,u multipliceras med respektive adderas till det specifika utsläppet e i ekvation 69 eller 70.

| f) | För en provning med regenerering ska kr,d
  multipliceras med respektive adderas till det specifika utsläppet e i ekvation 69 eller 70. |
| --- | --- |

f)

För en provning med regenerering ska kr,d
  multipliceras med respektive adderas till det specifika utsläppet e i ekvation 69 eller 70.

På begäran av tillverkaren får regenereringsjusteringsfaktorerna

| g) | tillämpas på andra medlemmar av samma motorfamilj, |
| --- | --- |

g)

tillämpas på andra medlemmar av samma motorfamilj,

| h) | tillämpas på andra motorfamiljer som använder samma efterbehandlingssystem, om typgodkännande- eller certifieringsmyndigheten på förhand godtar det på grundval av teknisk bevisning som tillverkaren lämnar om att utsläppen är liknande. |
| --- | --- |

h)

tillämpas på andra motorfamiljer som använder samma efterbehandlingssystem, om typgodkännande- eller certifieringsmyndigheten på förhand godtar det på grundval av teknisk bevisning som tillverkaren lämnar om att utsläppen är liknande.

6.7   Kylsystem

Det använda motorkylsystemet ska ha tillräcklig kapacitet för att hålla motorn vid den normala driftstemperatur som föreskrivits av tillverkaren.

6.8   Smörjolja

Smörjoljan ska specificeras av tillverkaren och vara representativ för smörjoljor som finns tillgängliga på marknaden. Uppgifter om den smörjolja som används vid provningen ska noteras och presenteras tillsammans med provningsresultaten.

6.9   Specifikation av referensbränsle

Referensbränsle specificeras i tillägg 2 till denna bilaga för motorer med kompressionständning och i bilagorna 6 och 7 för motorer som drivs med komprimerad naturgas och motorgas.

Bränslets temperatur ska överensstämma med tillverkarens rekommendationer.

6.10   Utsläpp från vevhus

Inga utsläpp från vevhuset ska släppas ut direkt i den omgivande atmosfären, med följande undantag: motorer försedda med turboladdning, pumpar, fläktar eller laddningskompressorer för luftinsprutning får släppa ut utsläpp från vevhuset till den omgivande atmosfären om utsläppen adderas till avgasutsläppen (antingen fysiskt eller matematiskt) vid alla provningar av utsläpp. Tillverkare som utnyttjar detta undantag ska installera motorerna så att alla utsläpp från vevhuset kan ledas till provtagningssystemet för utsläpp.

I denna punkt ska inte utsläpp från vevhuset som leds in i avgaserna uppströms efterbehandlingen av avgaser under all drift anses släppas ut direkt till den omgivande atmosfären.

Öppna utsläpp från vevhuset ska ledas in i avgassystemet för mätning av utsläppen enligt följande:

| a) | Rörmaterialet ska ha en jämn innersida, vara elektriskt ledande och inte reagera med utsläppen från vevhuset. Rörets längd ska vara så kort som möjligt. |
| --- | --- |

a)

Rörmaterialet ska ha en jämn innersida, vara elektriskt ledande och inte reagera med utsläppen från vevhuset. Rörets längd ska vara så kort som möjligt.

| b) | Antalet krökar i laboratoriets rör från vevhuset ska vara så få som möjligt och radien på krökar som inte kan undvikas ska vara så stor som möjligt. |
| --- | --- |

b)

Antalet krökar i laboratoriets rör från vevhuset ska vara så få som möjligt och radien på krökar som inte kan undvikas ska vara så stor som möjligt.

| c) | Laboratoriets avgasrör från vevhuset ska vara uppvärmt, tunnväggigt eller isolerat och ska uppfylla tillverkarens angivelser om vevhusmottryck. |
| --- | --- |

c)

Laboratoriets avgasrör från vevhuset ska vara uppvärmt, tunnväggigt eller isolerat och ska uppfylla tillverkarens angivelser om vevhusmottryck.

| d) | Avgasröret från vevhuset ska anslutas till de outspädda avgaserna från ett eventuellt efterbehandlingssystem nedanför eventuella installerade avgasbegränsningar och tillräckligt långt ovanför alla provtagningssonder för att säkerställa fullständig blandning med motorns avgaser före provtagning. Avgasröret från vevhuset ska sträcka sig in i de fritt strömmande avgaserna för att undvika gränsskikteffekter och främja blandning. Utloppet från vevhusets avgasrör kan vara riktat i godtycklig riktning i förhållande till flödet av outspädda avgaser. |
| --- | --- |

d)

Avgasröret från vevhuset ska anslutas till de outspädda avgaserna från ett eventuellt efterbehandlingssystem nedanför eventuella installerade avgasbegränsningar och tillräckligt långt ovanför alla provtagningssonder för att säkerställa fullständig blandning med motorns avgaser före provtagning. Avgasröret från vevhuset ska sträcka sig in i de fritt strömmande avgaserna för att undvika gränsskikteffekter och främja blandning. Utloppet från vevhusets avgasrör kan vara riktat i godtycklig riktning i förhållande till flödet av outspädda avgaser.

7.   PROVNINGSFÖRFARANDEN

7.1   Principer för mätning av utsläpp

För att mäta de specifika utsläppen ska motorn arbeta enligt de provcykler som anges i punkterna 7.2.1 och 7.2.2. Mätningen av de specifika utsläppen kräver bestämning av komponenternas massa i avgaserna och motsvarande cykelarbete för motorn. De komponenter som bestäms genom provtagningsmetoderna beskrivs i punkterna 7.1.1 och 7.1.2.

7.1.1   Kontinuerlig provtagning

Vid kontinuerlig provtagning mäts komponentens koncentration kontinuerligt i outspädda eller utspädda avgaser. Denna koncentration multipliceras med det kontinuerliga (outspädda eller utspädda) avgasflödet vid utsläppsprovtagningen för att bestämma komponentens massflöde. Komponentens utsläpp summeras kontinuerligt över provcykeln. Denna summa utgör den totala massan för den avgivna komponenten.

7.1.2   Partiprovtagning

Vid partiprovtagning tas ett prov av outspädda eller utspädda avgaser kontinuerligt och lagras för senare mätning. Det uttagna provet ska vara proportionellt mot flödet av outspädda eller utspädda avgaser. Exempel på partiprovtagning är insamling av utspädda gasformiga komponenter i en säck och insamling av partiklar (PM) på ett filter. Partiets provkoncentrationer multipliceras med den totala avgasmassan eller massflödet (outspätt eller utspätt) från vilket det togs ut under provcykeln. Denna summa utgör den totala massan eller massflödet för den avgivna komponenten. För att beräkna koncentrationen av partiklar ska de partiklar som avsatts på ett filter från proportionellt uttagna avgaser divideras med mängden filtrerade avgaser.

7.1.3   Mätförfaranden

I denna bilaga används två mätförfaranden som är funktionellt likvärdiga. Båda förfaringssätten får användas både för WHTC- och WHSC-provcykeln:

| a) | De gasformiga ämnena provtas kontinuerligt i de outspädda avgaserna och partiklarna bestäms med ett system med delflödesutspädning. |
| --- | --- |

a)

De gasformiga ämnena provtas kontinuerligt i de outspädda avgaserna och partiklarna bestäms med ett system med delflödesutspädning.

| b) | De gasformiga ämnena och partiklarna bestäms med ett system med fullflödesutspädning (CVS-system). |
| --- | --- |

b)

De gasformiga ämnena och partiklarna bestäms med ett system med fullflödesutspädning (CVS-system).

Alla kombinationer av de två principerna (t.ex. mätning av outspädda avgaser och fullflödesmätning av partiklar) är tillåtna.

7.2   Provcykler

7.2.1   Transient cykel (WHTC)

Den transienta cykeln (WHTC) beskrivs i tillägg 1 som en transient uppdelad sekvens av normaliserade varvtal och vridmoment. För att kunna utföra provet på en motor måste man räkna om de normaliserade värdena till den provade motorns verkliga värden på grundval av motorns vridmomentkurva. Denna omräkning kallas denormalisering, och den resulterande provcykeln kallas den provade motorns referenscykel. Dessa referensvärden för varvtal och vridmoment ska användas när motorn provas och de faktiska varvtalen och vridmomenten registreras. Provet ska valideras med hjälp av en regressionsanalys mellan varvtalens, vridmomentens och effektens referensvärden och faktiska värden.

För beräkning av bromsspecifika utsläpp ska det faktiska arbetet under cykeln beräknas genom integration av den faktiska motoreffekten under cykeln. För att cykeln ska vara giltig ska det faktiska arbetet under cykeln ligga inom de angivna gränserna för arbete under referenscykeln.

För de gasformiga föroreningarna kan kontinuerlig provtagning (outspädda eller utspädda avgaser) användas. Partikelprovet ska spädas ut med konditionerad utspädningsgas (såsom omgivningsluft) och samlas upp på ett enda lämpligt filter. WHTC-cykeln visas schematiskt i figur 3.

Image

7.2.2   Stationär provcykel med ramper (WHSC)

Den stationära provcykeln med ramper (WHSC) består av ett antal normaliserade varvtals- och belastningslägen som ska omvandlas till referensvärdena för den enskilda motor som provas på grundval av motorns vridmomentkurva. Motorn ska köras den föreskrivna tiden i varje läge, varigenom varvtal och belastning ska ändras linjärt inom 20 ± 1 s. Den avslutade provningen ska valideras med hjälp av en regressionsanalys mellan varvtalens, vridmomentens och effektens referensvärden och faktiska värden.

Koncentrationerna av alla gasformiga föroreningar, liksom avgasflödet och den avgivna effekten ska bestämmas över provcykeln. De gasformiga föroreningarna kan registreras kontinuerligt eller samlas upp i en provtagningssäck. Partikelprovet ska spädas ut med konditionerad utspädningsgas (såsom omgivningsluft). Under hela provningsförloppet tas ett enda partikelprov, och det samlas upp på ett enda lämpligt filter.

För beräkning av bromsspecifika utsläpp ska det faktiska arbetet under cykeln beräknas genom integration av den faktiska motoreffekten under cykeln.

WHSC visas i tabell 1. Med undantag för läge 1 definieras starten av varje läge som starten av rampen från föregående läge.

Tabell 1

WHSC-provcykeln

| Läge | Normaliserat varvtal
  (%) | Normaliserat vridmoment
  (%) | Lägets längd (s)
  inkl. 20 s ramp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Summa | 1 895 |

Läge

Normaliserat varvtal

(%)

Normaliserat vridmoment

(%)

Lägets längd (s)

inkl. 20 s ramp

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Summa

1 895

7.3   Allmänt provningsförfarande

I följande flödesschema visas de allmänna riktlinjer som bör följas vid provning. Detaljerna i varje steg anges i tillämplig punkt. Avvikelser från riktlinjerna är tillåtna där så är befogat, men de särskilda kraven i tillämpliga punkter är obligatoriska.

För WHTC består provningsförfarandet av en kallstartsprovning följt av naturlig eller forcerad avsvalning av motorn, en värmekonditionering och en varmstartsprovning.

För WHSC består provningsförfarandet av en varmstartsprovning efter konditionering av motorn i WHSC-läge 9.

Image

7.4   Bestämning av motorns vridmomentkurva och referenscykel

Mätningar på motorn före prov, prestandakontroller före prov och systemkalibreringar före prov ska göras innan motorns vridmomentkurva bestäms i enlighet med det övergripande schemat i punkt 7.3.

Såsom bas för alstring av referenscykel för WHTC och WHSC ska motorns vridmomentkurva tas fram vid körning med full last för bestämning av kurvorna för varvtal mot vridmoment respektive varvtal mot effekt. Motorns vridmomentkurva ska användas för beräkning av det verkliga motorvarvtalet (punkt 7.4.6) och motorns verkliga vridmoment (punkt 7.4.7).

7.4.1   Motoruppvärmning

Motorn ska varmköras vid 75–100 % av dess högsta effekt eller i enlighet med tillverkarens rekommendation och gott tekniskt omdöme. Mot slutet av varmkörningen ska den köras för att stabilisera temperaturen på motorns kylmedel och smörjolja till inom ± 2 % av dess medelvärde under minst 2 minuter eller tills motorns termostat reglerar motorns temperatur.

7.4.2   Bestämning av varvtalsområdet för vridmomentkurvan

Lägsta och högsta varvtal för vridmomentkurvan definieras på följande sätt:

| Lägsta varvtal | = | tomgångsvarvtal. |
| --- | --- | --- |
| Högsta varvtal | = | n
  hi × 1,02 eller det varvtal där vridmomentet vid full belastning sjunker till noll om det senare varvtalet är lägre. |

Lägsta varvtal

=

tomgångsvarvtal.

Högsta varvtal

=

n
  hi × 1,02 eller det varvtal där vridmomentet vid full belastning sjunker till noll om det senare varvtalet är lägre.

7.4.3   Motorns vridmomentkurva

När motorn har stabiliserats enligt punkt 7.4.1, bestäms vridmomentkurvan enligt följande:

| a) | Motorn avlastas och körs på tomgång. |
| --- | --- |

a)

Motorn avlastas och körs på tomgång.

| b) | Motorn körs med högsta operatörskrav på lägsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan. |
| --- | --- |

b)

Motorn körs med högsta operatörskrav på lägsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan.

| c) | Motorns varvtal ska ökas med i genomsnitt 8 ± 1 min–1 per sekund från lägsta till högsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan eller med en konstant ökning så att det tar 4 till 6 minuter att gå från lägsta till högsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan. Varvtals- och vridmomentvärdena registreras med en frekvens på minst en mätpunkt per sekund. |
| --- | --- |

c)

Motorns varvtal ska ökas med i genomsnitt 8 ± 1 min–1 per sekund från lägsta till högsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan eller med en konstant ökning så att det tar 4 till 6 minuter att gå från lägsta till högsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan. Varvtals- och vridmomentvärdena registreras med en frekvens på minst en mätpunkt per sekund.

Vid val av alternativ b i punkt 7.4.7 för bestämning av negativt referensvridmoment, kan motorns vridmomentkurva direkt fortsätta med minsta operatörskrav från lägsta till högsta varvtal för bestämning av vridmomentkurvan.

7.4.4   Alternativa sätt att bestämma vridmomentkurvan

Om en tillverkare anser att ovanstående förfaranden inte är säkra eller representativa för en viss motor, får alternativa metoder användas. Dessa alternativa metoder måste uppfylla syftet med de beskrivna förfarandena för bestämning av vridmomentkurvan, nämligen att bestämma det högsta tillgängliga vridmomentet vid alla varvtal som uppnås under provcyklerna. Om man av säkerhetsskäl eller av det skäl att förfarandena inte är representativa vill göra avsteg från de förfaranden för bestämning av vridmomentkurvan vilka beskrivs i denna punkt, ska avstegen ges godkännande av typgodkännandemyndigheten med en motivering till varför de får göras. Under inga omständigheter får dock vridmomentkurvan köras med fallande motorvarvtal när det gäller styrda motorer eller motorer med turboladdare.

7.4.5   Förnyad bestämning av vridmomentkurvan

Vridmomentkurvan behöver inte bestämmas före varje provcykel. Vridmomentkurvan för en motor behöver bestämmas före en provcykel bara

| a) | om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen, eller |
| --- | --- |

a)

om det, grundat på en fackmässig bedömning, har gått orimligt lång tid sedan den senaste bestämningen, eller

| b) | om det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn vilka kan tänkas påverka motorns prestanda. |
| --- | --- |

b)

om det har gjorts fysiska förändringar eller nya inställningar på motorn vilka kan tänkas påverka motorns prestanda.

7.4.6   Beräkning av motorns verkliga varvtal

Vid alstring av referenscykler ska de normaliserade varvtalen i tillägg 1 (WHTC) och tabell 1 (WHSC) omvandlas till verkliga värden med följande ekvation:

Formula (9)

För bestämning av n
  pref beräknas integralen av största vridmoment från n
  idle till n
  95h från motorns vridmomentkurva, såsom den bestämts enligt punkt 7.4.3.

Motorvarvtalen i figurerna 4 och 5 anges enligt följande:

| n
  lo | är lägsta varvtal då effekten är 55 % av högsta effekt. |
| --- | --- |
| n
  pref | är motorns varvtal då den största vridmomentsintegralen är 51 % av hela integralen mellan n
  idle och n
  95h. |
| n
  hi | är högsta varvtal då effekten är 70 % av största effekt. |
| n
  idle | är tomgångsvarvtal. |
| n
  95h | är högsta varvtal då effekten är 95 % av största effekt. |

n
  lo

är lägsta varvtal då effekten är 55 % av högsta effekt.

n
  pref

är motorns varvtal då den största vridmomentsintegralen är 51 % av hela integralen mellan n
  idle och n
  95h.

n
  hi

är högsta varvtal då effekten är 70 % av största effekt.

n
  idle

är tomgångsvarvtal.

n
  95h

är högsta varvtal då effekten är 95 % av största effekt.

För motorer (huvudsakligen motorer med gnisttändning) med en brant fallande styrkurva där bränslestrypning inte medger körning av motorn upp till n
  hi eller n
  95h, gäller följande bestämmelser:

| n
  hi | i ekvation 9 ersätts med n
  Pmax × 1,02. |
| --- | --- |
| n
  95h | ersätts med n
  Pmax × 1,02. |

n
  hi

i ekvation 9 ersätts med n
  Pmax × 1,02.

n
  95h

ersätts med n
  Pmax × 1,02.

Image

Image

7.4.7   Beräkning av verkligt vridmoment

Vridmomentvärdena enligt dynamometertabellen i tillägg 1 (WHTC) och i tabell 1 (WHSC) är normaliserade och uttryckta i procent av högsta vridmoment vid respektive varvtal. Vid alstring av referenscykler ska de verkliga vridmomentvärdena beräknas för varje enskilt referensvarvtalsvärde som bestämts enligt punkt 7.4.6. Beräkningen ska ske med hjälp av den vridmomentkurva som bestämts enligt punkt 7.4.3, enligt följande:

Formula (10)

där

| M
  norm,i | är det normaliserade vridmomentet i %, |
| --- | --- |
| M
  max,i | är det högsta vridmomentet enligt vridmomentskurvan i Nm, |
| M
  f,i | är det vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras i Nm, |
| M
  r,i | är det vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av i Nm. |

M
  norm,i

är det normaliserade vridmomentet i %,

M
  max,i

är det högsta vridmomentet enligt vridmomentskurvan i Nm,

M
  f,i

är det vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras i Nm,

M
  r,i

är det vridmoment som absorberas av hjälpaggregat/utrustning som ska monteras av i Nm.

Om hjälpaggregat/utrustning är monterade i enlighet med punkt 6.3.1 och tillägg 7, är M
  f och M
  r lika med noll.

De negativa vridmomentvärdena i punkterna med motorbromsning (m i tillägg 1) ska för alstringen av referenscykeln åsättas referensvärden som bestämts på något av följande sätt:

| a) | Negativa 40 % av det positiva vridmoment som är tillgängligt vid närmaste varvtalspunkt. |
| --- | --- |

a)

Negativa 40 % av det positiva vridmoment som är tillgängligt vid närmaste varvtalspunkt.

| b) | Bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn i området från högsta till lägsta varvtal. |
| --- | --- |

b)

Bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn i området från högsta till lägsta varvtal.

| c) | Bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn vid tomgångsvarvtalet och vid n
  hi och linjär interpolering mellan dessa två punkter. |
| --- | --- |

c)

Bestämning av de negativa vridmoment som behövs för att vrida runt motorn vid tomgångsvarvtalet och vid n
  hi och linjär interpolering mellan dessa två punkter.

7.4.8   Beräkning av det arbete som genereras under referenscykeln

Arbetet under referenscykeln ska bestämmas över provcykeln genom att synkront beräkna de momentana värdena för motoreffekten från referensvarvtalet och referensmomentet, såsom de bestämts i punkterna 7.4.6 och 7.4.7. Momentana motoreffektvärden ska integreras över provcykeln för att beräkna arbetet under referenscykeln W
  ref (kWh). Om hjälpaggregat inte är installerade i enlighet med punkt 6.3.1, ska de momentana effektvärdena korrigeras med hjälp av ekvation 4 i punkt 6.3.5.

Samma metod ska användas för integrering av både motorns referenseffekt och dess verkliga effekt. Om värden ska bestämmas i punkter mellan angränsande referensvärden eller mellan angränsande uppmätta värden, ska linjär interpolation användas. Vid integrering av referenscykelns arbete och det verkliga arbetet ska alla negativa vridmomentvärden åsättas värdet noll och tas med. Om integreringen görs vid en frekvens på mindre än 5 Hz och om vridmomentvärdet under ett visst intervall ändras från positivt till negativt eller från negativt till positivt, ska den negativa delen beräknas och åsättas värdet noll. Den positiva delen ska tas med i det integrerade värdet.

7.5   Förfarande före provning

7.5.1   Installation av mätutrustningen

Instrument och provtagningssonder ska installeras på föreskrivet sätt. Avgasröret ska i förekommande fall anslutas till systemet med fullflödesutspädning.

7.5.2   Preparering av mätutrustningen för provtagning

Följande steg ska vidtas innan provtagningen av utsläpp börjar:

| a) | Kontroll av läckage ska utföras inom 8 timmar före provtagning av utsläpp i enlighet med punkt 9.3.4. |
| --- | --- |

a)

Kontroll av läckage ska utföras inom 8 timmar före provtagning av utsläpp i enlighet med punkt 9.3.4.

| b) | Vid partiprovtagning ska rena lagringsmedier anslutas, såsom tömda säckar. |
| --- | --- |

b)

Vid partiprovtagning ska rena lagringsmedier anslutas, såsom tömda säckar.

| c) | Alla mätinstrument ska startas i enlighet med tillverkarens anvisningar och gott tekniskt omdöme. |
| --- | --- |

c)

Alla mätinstrument ska startas i enlighet med tillverkarens anvisningar och gott tekniskt omdöme.

| d) | Utspädningssystem, provtagningspumpar, kylfläktar och datainsamlingssystem ska startas. |
| --- | --- |

d)

Utspädningssystem, provtagningspumpar, kylfläktar och datainsamlingssystem ska startas.

| e) | Provtagningsflödet ska justeras till önskade nivåer, med bypass-flöde, om så önskas. |
| --- | --- |

e)

Provtagningsflödet ska justeras till önskade nivåer, med bypass-flöde, om så önskas.

| f) | Värmeväxlare i provtagningssystemet ska vara förvärmda eller förkylda till respektive driftstemperaturområde för en provning. |
| --- | --- |

f)

Värmeväxlare i provtagningssystemet ska vara förvärmda eller förkylda till respektive driftstemperaturområde för en provning.

| g) | Uppvärmda eller kylda komponenter såsom provtagningsledningar, filter, kylare och pumpar ska tillåtas stabiliseras vid sina driftstemperaturer. |
| --- | --- |

g)

Uppvärmda eller kylda komponenter såsom provtagningsledningar, filter, kylare och pumpar ska tillåtas stabiliseras vid sina driftstemperaturer.

| h) | Flöde från avgasutspädningssystem ska kopplas på minst 10 minuter före en provningssekvens. |
| --- | --- |

h)

Flöde från avgasutspädningssystem ska kopplas på minst 10 minuter före en provningssekvens.

| i) | Alla elektroniska integrerande anordningar ska vara nollställda eller omnollade innan något provningsintervall startas. |
| --- | --- |

i)

Alla elektroniska integrerande anordningar ska vara nollställda eller omnollade innan något provningsintervall startas.

7.5.3   Kontroll av gasanalysatorerna

Gasanalysatorernas områden ska väljas. Utsläppsanalysatorer med automatisk eller manuell mätområdesomkoppling är tillåtna. Under provcykeln ska utsläppsanalysatorernas områden inte kopplas om. Samtidigt får inte förstärkningen för en analysators analoga driftsförstärkare kopplas om under provcykeln.

Utslagen från spänn- och nollställningsgasen ska bestämmas för alla analysatorer som använder internationellt spårbara gaser som uppfyller specifikationerna i punkt 9.3.3. Flamjonisationsdetektorer ska tillföras en spänngas som baseras på kolantalet ett (C1).

7.5.4   Preparering av partikelprovtagningsfilter

Minst en timme före provningen placeras filtret i en petriskål, som är skyddad mot damm och tillåter luftväxling, som i sin tur placeras i en vägningskammare för stabilisering. Efter stabiliseringen vägs filtret och tareringsvikten registreras. Filtret förvaras sedan i en stängd petriskål eller i en förseglad filterhållare fram till provningen. Filtret ska användas inom åtta timmar efter att det har tagits ur vägningskammaren.

7.5.5   Justering av utspädningssystemet

Det totala utspädda avgasflödet i ett system med fullflödesutspädning, eller det utspädda avgasflödet genom ett system med delflödesutspädning, ska ställas in så att man eliminerar vattenkondensering i systemet och så att filtret har en yttemperatur på mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C).

7.5.6   Start av partikelprovtagningssystemet

Partikelprovtagningssystemet ska startas och köras i bypass-läge. Utspädningsgasens bakgrundsnivå av partiklar kan bestämmas genom att man tar ett prov av utspädningsgasen före avgasernas inlopp i utspädningstunneln. Mätning kan göras före eller efter provningen. Om mätningen görs i både cykelns början och dess slut får ett medelvärde av mätvärdena beräknas. Om ett annat provtagningssystem används för bakgrundsmätningar ska mätningen utföras parallellt med provningen.

7.6   Körning av WHTC-cykel

7.6.1   Avsvalning av motorn

Naturlig eller forcerad avsvalning kan användas. För forcerad avsvalning ska gott tekniskt omdöme användas för att utforma system som för kylluft över motorn, driver kylolja genom motorns smörjsystem, avlägsnar värme från kylmedlet genom motorns kylsystem och avlägsnar värme från eventuella efterbehandlingssystem. Vid forcerad avsvalning får kylluft inte tillföras förrän efterbehandlingssystemet har svalnat till en temperatur under den vid vilken katalysatorn aktiveras. Alla avsvalningsmetoder som leder till icke-representativa utsläpp är förbjudna.

7.6.2   Kallstartsprovning

Kallstartsprovningen ska inledas när temperaturerna i motorns smörjmedel, kylmedel och efterbehandlingssystem alla ligger mellan 293 och 303 K (20 och 30 °C). Motorn ska startas på något av följande sätt:

| a) | Motorn startas på det sätt som rekommenderas i ägarhandboken med en serietillverkad startmotor och ett tillräckligt laddat batteri eller ett lämpligt kraftaggregat. |
| --- | --- |

a)

Motorn startas på det sätt som rekommenderas i ägarhandboken med en serietillverkad startmotor och ett tillräckligt laddat batteri eller ett lämpligt kraftaggregat.

| b) | Motorn startas med hjälp av dynamometern. Motorn ska dras runt inom ± 25 % av sitt normala varvtal vid igångdragning. Igångdragningen ska stoppas inom 1 sekund efter det att motorn har startats. Om motorn inte startar efter 15 sekunders igångdragning, ska igångdragningen stoppas och skälet till att starten misslyckats ska bestämmas, om det inte anges i ägarhandboken eller servicehandboken att längre igångdragningstid är normalt. |
| --- | --- |

b)

Motorn startas med hjälp av dynamometern. Motorn ska dras runt inom ± 25 % av sitt normala varvtal vid igångdragning. Igångdragningen ska stoppas inom 1 sekund efter det att motorn har startats. Om motorn inte startar efter 15 sekunders igångdragning, ska igångdragningen stoppas och skälet till att starten misslyckats ska bestämmas, om det inte anges i ägarhandboken eller servicehandboken att längre igångdragningstid är normalt.

7.6.3   Varmkonditioneringstid

Omedelbart efter det att kallstartsprovningen är färdig ska motorn konditioneras för varmstartsprovningen genom en varmkonditioneringstid på 10 ± 1 minuter.

7.6.4   Varmstartsprovning

Motorn ska startas efter slutet av den varmkonditioneringstid som anges i punkt 7.6.3 med de startmetoder som anges i punkt 7.6.2.

7.6.5   Provningssekvens

Provningssekvensen för både kallstarts- och varmstartsprovningen ska inledas när motorn startas. När motorn startats ska cykelregleringen initieras så att motorns drift överensstämmer med cykelns första börvärde.

WHTC ska utföras enligt den referenscykel som anges i punkt 7.4. Börvärdeskommandona för varvtal och vridmoment ska ges med minst 5 Hz (10 Hz rekommenderas). Börvärdena ska beräknas genom linjär interpolering mellan referenscykelns börvärden för 1 Hz. De verkliga värdena för varvtal och vridmoment ska registreras minst en gång per sekund under provcykeln (1 Hz), och det är tillåtet att filtrera signalerna elektroniskt.

7.6.6   Insamling av relevanta utsläppsuppgifter

Vid provningssekvensens början ska utrustning för följande mätningar startas samtidigt:

| a) | Insamling eller analys av utspädningsgas, om ett system med fullflödesutspädning används. |
| --- | --- |

a)

Insamling eller analys av utspädningsgas, om ett system med fullflödesutspädning används.

| b) | Insamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna, beroende på vilken metod som tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Insamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna, beroende på vilken metod som tillämpas.

| c) | Mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras. |
| --- | --- |

c)

Mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras.

| d) | Registrering av avgasmassflödet, om ett system för analys av outspädda avgaser används. |
| --- | --- |

d)

Registrering av avgasmassflödet, om ett system för analys av outspädda avgaser används.

| e) | Registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment. |
| --- | --- |

e)

Registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment.

Om man mäter outspädda avgaser, ska utsläppens koncentrationer (kolväten, CO och NOx) och avgasmassflödet mätas kontinuerligt och lagras i ett datorsystem med en frekvens på minst 2 Hz. Alla övriga värden kan registreras med en provtagningsfrekvens på minst 1 Hz. Om man använder analoga analysatorer, ska reaktionen registreras, och kalibreringsuppgifterna får användas i realtid eller genom satskörning under provresultatens behandling.

Om man använder ett system med fullflödesutspädning, ska kolväten och NOx mätas kontinuerligt i utspädningstunneln med en frekvens på minst 2 Hz. De genomsnittliga koncentrationerna bestäms genom integrering av analysatorsignalerna under provcykeln. Systemets reaktionstid får vara högst 20 s, och den ska vid behov anpassas till CVS-flödets variationer och avvikelser i fråga om provtagningstid per provcykel. CO, CO2 och NMHC kan bestämmas genom integrering av kontinuerliga mätsignaler eller genom analys av de koncentrationer i provtagningssäcken som samlats upp under cykeln. Koncentrationerna av gasformiga föroreningar i utspädningsgasen ska bestämmas före den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln genom integrering eller genom uppsamling i bakgrundssäcken. Alla övriga parametrar som behöver mätas ska registreras med minst en mätning per sekund (1 Hz).

7.6.7   Partikelprovtagning

Vid provningssekvensens start ska systemet för partikelprovtagning ställas om från bypass-läge till uppsamling av partiklar.

Om ett system med delflödesutspädning används, ska provtagningspumpen/-pumparna ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls proportionellt mot avgasmassflödet, som bestäms enligt punkt 9.4.6.1.

Om ett system med fullflödesutspädning används, ska provtagningspumpen/-pumparna ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls inom ±2,5 % av det inställda flödet. Om flödeskompensering (dvs. proportionell reglering av provtagningsflödet) används ska det visas att förhållandet mellan flödet i huvudtunneln och partikelprovtagningsflödet inte varierar med mer än ±2,5 % av dess inställda värde (utom för de första 10 sekundernas provtagning). Genomsnittstemperaturen och genomsnittstrycket vid inloppet till gasmätaren/gasmätarna eller flödesinstrumentet ska registreras. Om det inställda flödet inte kan hållas under hela cykeln (inom ±2,5 %) på grund av hög partikelbeläggning på filtret ska provningen ogiltigförklaras. Provningen ska göras om med ett lägre provtagningsflöde.

7.6.8   Motorstopp och felfungerande utrustning

Om motorstopp inträffar vid någon tidpunkt under kallstartsprovningen ska provningen ogiltigförklaras. Motorn ska förkonditioneras och startas om enligt kraven i punkt 7.6.2 och provningen ska upprepas.

Om motorstopp inträffar vid någon tidpunkt under varmstartsprovningen ska varmstartsprovningen ogiltigförklaras. Motorn ska varmkonditioneras enligt punkt 7.6.3 och varmstartsprovningen ska upprepas. I detta fall behöver kallstartsprovningen inte upprepas.

Om någon erforderlig mätutrustning drabbas av felfunktion under provcykeln ska provningen ogiltigförklaras och upprepas i enlighet med ovanstående bestämmelser.

7.7   Körning av WHSC-cykel

7.7.1   Förkonditionering av utspädningssystemet och motorn

Utspädningssystemet och motorn ska startas och varmköras i enlighet med punkt 7.4.1. Efter varmkörningen ska motorn och provtagningssystemet förkonditioneras genom att motorn körs i läge 9 (se punkt 7.2.2, tabell 1) i minst 10 minuter samtidigt som utspädningssystemet körs. Icke giltiga partikelutsläppsprov får tas upp. Dessa provtagningsfilter behöver varken stabiliseras eller vägas och kan kasseras. Flödena ställs in så att de ungefär motsvarar de flöden som valts för provning. Motorn ska stängas av efter förkonditionering.

7.7.2   Start av motorn

5 ± 1 minuter efter slutet av förkonditionering i läge 9 enligt beskrivningen i punkt 7.7.1 ska motorn startas på det sätt som tillverkaren rekommenderar i ägarhandboken, antingen med en serietillverkad startmotor eller med dynamometern i enlighet med punkt 7.6.2.

7.7.3   Provningssekvens

Provningssekvensen ska inledas då motorn startats och inom en minut efter att motorns drift reglerats till att överensstämma med det första läget i cykeln (tomgång).

WHSC ska utföras enligt den sekvens av provningslägen som anges i tabell 1 i punkt 7.2.2.

7.7.4   Insamling av relevanta utsläppsuppgifter

Vid provningssekvensens början ska utrustning för följande mätningar startas samtidigt:

| a) | Insamling eller analys av utspädningsgas, om ett system med fullflödesutspädning används. |
| --- | --- |

a)

Insamling eller analys av utspädningsgas, om ett system med fullflödesutspädning används.

| b) | Insamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna, beroende på vilken metod som tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Insamling eller analys av de outspädda eller utspädda avgaserna, beroende på vilken metod som tillämpas.

| c) | Mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras. |
| --- | --- |

c)

Mätning av mängden utspädda avgaser och av de temperaturer och tryck som behöver registreras.

| d) | Registrering av avgasmassflödet, om ett system för analys av outspädda avgaser används. |
| --- | --- |

d)

Registrering av avgasmassflödet, om ett system för analys av outspädda avgaser används.

| e) | Registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment. |
| --- | --- |

e)

Registrering av återkopplingsvärden för varvtal och dynamometerns vridmoment.

Om man mäter outspädda avgaser, ska utsläppens koncentrationer (kolväten, CO och NOx) och avgasmassflödet mätas kontinuerligt och lagras i ett datorsystem med en frekvens på minst 2 Hz. Alla övriga värden kan registreras med en provtagningsfrekvens på minst 1 Hz. Om man använder analoga analysatorer, ska utslaget registreras, och kalibreringsuppgifterna får användas i realtid eller genom satskörning under provresultatens behandling.

Om man använder ett system med fullflödesutspädning, ska kolväten och NOx mätas kontinuerligt i utspädningstunneln med en frekvens på minst 2 Hz. De genomsnittliga koncentrationerna bestäms genom integration av analysatorsignalerna under provcykeln. Systemets reaktionstid får vara högst 20 s, och den ska vid behov anpassas till CVS-flödets variationer och avvikelser i fråga om provtagningstid per provcykel. CO, CO2 och NMHC ska bestämmas genom integrering av kontinuerliga mätsignaler eller genom analys av de koncentrationer i provtagningssäcken som samlats upp under provcykeln. Koncentrationerna av gasformiga föroreningar i utspädningsgasen ska bestämmas före den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln genom integrering eller genom uppsamling i bakgrundssäcken. Alla övriga parametrar som behöver mätas ska registreras med minst en mätning per sekund (1 Hz).

7.7.5   Partikelprovtagning

Vid provningssekvensens start ska systemet för partikelprovtagning ställas om från bypass-läge till uppsamling av partiklar. Om ett system med delflödesutspädning används, ska provtagningspumpen/-pumparna ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls proportionellt mot avgasmassflödet, som bestäms enligt punkt 9.4.6.1.

Om ett system med fullflödesutspädning används, ska provtagningspumpen/-pumparna ställas in så att flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls inom ±2,5 % av det inställda flödet. Om flödeskompensering (dvs. proportionell reglering av provtagningsflödet) används ska det visas att förhållandet mellan flödet i huvudtunneln och partikelprovtagningsflödet inte varierar med mer än ±2,5 % av dess inställda värde (utom för de första 10 sekundernas provtagning). Genomsnittstemperaturen och genomsnittstrycket vid inloppet till gasmätaren/gasmätarna eller flödesinstrumentet ska registreras. Om det inställda flödet inte kan hållas under hela cykeln (inom ±2,5 %) på grund av hög partikelbeläggning på filtret ska provningen ogiltigförklaras. Provningen ska göras om med ett lägre provtagningsflöde.

7.7.6   Motorstopp och felfungerande utrustning

Om motorstopp inträffar under cykeln ska provningen ogiltigförklaras. Motorn ska förkonditioneras i enlighet med punkt 7.7.1 och startas om enligt i punkt 7.7.2 och provningen ska upprepas.

Om någon erforderlig provningsutrustning drabbas av felfunktion under provcykeln ska provningen ogiltigförklaras och upprepas i enlighet med ovanstående bestämmelser.

7.8   Förfarande efter provning

7.8.1   Arbetsmoment efter provning

När provningen avslutats ska mätningen av avgasmassflödet, den utspädda avgasvolymen, gasflödet till uppsamlingssäckarna och partikelprovtagningspumpen stoppas. För integrerande analysatorsystem ska provtagningen fortsätta tills systemets reaktionstider har löpt ut.

7.8.2   Kontroll av proportionell provtagning

För alla proportionella partiprov, såsom säckprov eller partikelprov, ska det kontrolleras att proportionell provtagning kunnat bibehållas i enlighet med punkterna 7.6.7 och 7.7.5. Alla prov som inte uppfyller kraven ska ogiltigförklaras.

7.8.3   Konditionering och vägning av partiklar

Partikelfiltret ska placeras i en täckt eller förseglad behållare eller filterhållarna ska stängas, för att skydda provfiltren mot kontaminering från omgivningen. Skyddat på detta sätt ska filtret återföras till vägningskammaren. Filtret ska konditioneras under minst en timme och sedan vägas i enlighet med punkt 9.4.5. Filtrets bruttovikt ska registreras.

7.8.4   Kontroll av avdrift

Så snart som praktiskt möjligt men inte senare än 30 minuter efter slutförd provcykel eller under uppvärmningstiden, ska utslaget från spänn- respektive nollställningsgas för analysatorns områden bestämmas. Vid tillämpningen av denna punkt definieras provcykeln enligt följande:

| a) | För WHTC: den kompletta sekvensen kall – varmkonditionering – varm. |
| --- | --- |

a)

För WHTC: den kompletta sekvensen kall – varmkonditionering – varm.

| b) | För WHTC-varmstartsprovning (punkt 6.6): sekvensen varmkonditionering – varm. |
| --- | --- |

b)

För WHTC-varmstartsprovning (punkt 6.6): sekvensen varmkonditionering – varm.

| c) | För WHTC-varmstartsprovning med multipel regenerering (punkt 6.6): det totala antalet varmstartsprovningar. |
| --- | --- |

c)

För WHTC-varmstartsprovning med multipel regenerering (punkt 6.6): det totala antalet varmstartsprovningar.

| d) | För WHSC: provcykeln. |
| --- | --- |

d)

För WHSC: provcykeln.

Följande bestämmelser gäller för analysatorns avdrift:

| a) | Utslagen från spänn- respektive nollställningsgas före och efter provning kan föras in direkt i ekvation 66 i punkt 8.6.1 utan att avdriften bestäms. |
| --- | --- |

a)

Utslagen från spänn- respektive nollställningsgas före och efter provning kan föras in direkt i ekvation 66 i punkt 8.6.1 utan att avdriften bestäms.

| b) | Om skillnaden i avdrift mellan utslagen före och efter provning är mindre än 1 % av fullt skalutslag kan de uppmätta koncentrationerna användas okorrigerade eller korrigeras för avdrift i enlighet med punkt 8.6.1. |
| --- | --- |

b)

Om skillnaden i avdrift mellan utslagen före och efter provning är mindre än 1 % av fullt skalutslag kan de uppmätta koncentrationerna användas okorrigerade eller korrigeras för avdrift i enlighet med punkt 8.6.1.

| c) | Om skillnaden i avdrift mellan utslagen före och efter provning är lika med eller större än 1 % av fullt skalutslag ska provningen ogiltigförklaras eller korrigering för avdrift utföras av de uppmätta koncentrationerna i enlighet med punkt 8.6.1. |
| --- | --- |

c)

Om skillnaden i avdrift mellan utslagen före och efter provning är lika med eller större än 1 % av fullt skalutslag ska provningen ogiltigförklaras eller korrigering för avdrift utföras av de uppmätta koncentrationerna i enlighet med punkt 8.6.1.

7.8.5   Analys av prover i gassäck

Följande ska utföras så snart som det är praktiskt möjligt:

| a) | Proverna i gassäcken ska analyseras senast 30 minuter efter slutförd varmstartsprovning eller under konditioneringstiden för kallstartsprovningen. |
| --- | --- |

a)

Proverna i gassäcken ska analyseras senast 30 minuter efter slutförd varmstartsprovning eller under konditioneringstiden för kallstartsprovningen.

| b) | Bakgrundsproverna ska analyseras senast 60 minuter efter slutförd varmstartsprovning. |
| --- | --- |

b)

Bakgrundsproverna ska analyseras senast 60 minuter efter slutförd varmstartsprovning.

7.8.6   Validering av cykelarbetet

Innan det faktiska cykelarbetet beräknas ska alla värden som registrerats under motorns start uteslutas. Faktiskt cykelarbete ska bestämmas över provcykeln genom synkron användning av faktiska varvtals- och vridmomentvärden for att beräkna momentanvärden för motoreffekten. Momentana motoreffektvärden ska integreras över provcykeln för att beräkna det faktiska cykelarbetet W
  act (kWh). Om hjälpaggregat/utrustning inte är installerade i enlighet med punkt 6.3.1, ska de momentana effektvärdena korrigeras med hjälp av ekvation 4 i punkt 6.3.5.

Samma metod som beskrivs i punkt 7.4.8 ska användas för integrering av faktisk motoreffekt.

Det faktiska cykelarbetet W
  act används för jämförelse med referenscykelns arbete W
  ref och för beräkning av de bromsspecifika utsläppen (se punkt 8.6.3).

W
  act ska ligga mellan 85 och 105 % av W
  ref.

7.8.7   Statistisk validering av provcykeln

Linjär regressionsanalys av de faktiska värdenas (n
  act, M
  act, P
  act) beroende av referensvärdena (n
  ref, M
  ref, P
  ref) ska utföras för både WHTC och WHSC.

För att minimera effekten av tidsfördröjningen mellan de faktiska värdena och referensvärdena är det tillåtet att förskjuta hela den faktiska signalsekvensen framåt eller bakåt i tiden i förhållande till referenscykeln. Om de faktiska signalerna är förskjutna ska både varvtal och vridmoment förskjutas med samma tidslängd och i samma riktning.

Minstakvadratmetoden ska användas med bäst anpassade funktion på formeln

Formula (11)

där

| y | är verkligt värde för varvtal (min–1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW), |
| --- | --- |
| a1 | är regressionslinjens lutningskoefficient, |
| x | är referensvärde för varvtal (min–1) vridmoment (Nm) eller effekt (kW), |
| a0 | är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln. |

y

är verkligt värde för varvtal (min–1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW),

a1

är regressionslinjens lutningskoefficient,

x

är referensvärde för varvtal (min–1) vridmoment (Nm) eller effekt (kW),

a0

är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln.

Skattningens standardavvikelse (SEE) för regressionen av y på x samt förklaringsgraden (r2) ska beräknas för varje regressionslinje.

Denna analys bör göras med frekvensen 1 Hz. För att ett prov ska anses som giltigt måste villkoren i tabell 2 (WHTC) eller tabell 3 (WHSC) vara uppfyllda.

Tabell 2

Regressionslinjens toleranser för WHTC

| | Varvtal | Vridmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Skattningens standardavvikelse (SEE) för regressionen av y på x | Högst 5 % av motorns högsta provningsvarvtal | Högst 10 % av motorns högsta vridmoment | Högst 10 % av högsta motoreffekt |
| Regressionslinjens lutningskoefficient, a1 | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Förklaringsgrad, r2 | Minst 0,970 | Minst 0,850 | Minst 0,910 |
| Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln, a0 | Högst 10 % av motorns tomgångs-varvtal | ± 20 Nm eller ± 2 % av högsta vridmoment, beroende på vad som är störst | ± 4 kW eller ± 2 % av högsta effekt, beroende på vad som är störst |

Varvtal

Vridmoment

Effekt

Skattningens standardavvikelse (SEE) för regressionen av y på x

Högst 5 % av motorns högsta provningsvarvtal

Högst 10 % av motorns högsta vridmoment

Högst 10 % av högsta motoreffekt

Regressionslinjens lutningskoefficient, a1

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Förklaringsgrad, r2

Minst 0,970

Minst 0,850

Minst 0,910

Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln, a0

Högst 10 % av motorns tomgångs-varvtal

± 20 Nm eller ± 2 % av högsta vridmoment, beroende på vad som är störst

± 4 kW eller ± 2 % av högsta effekt, beroende på vad som är störst

Tabell 3

Regressionslinjens toleranser för WHSC

| | Varvtal | Moment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Skattningens standardavvikelse (SEE) för regressionen av y på x | Högst 1 % av motorns högsta provningsvarvtal | Högst 2 % av motorns högsta vridmoment | Högst 2 % av högsta motoreffekt |
| Regressionslinjens lutningskoefficient, a1 | 0,99–1,01 | 0,98–1,02 | 0,98–1,02 |
| Förklaringsgrad, r2 | Minst 0,990 | Minst 0,950 | Minst 0,950 |
| Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln, a0 | Högst 1 % av motorns högsta provningsvarvtal | ± 20 Nm eller ± 2 % av högsta vridmoment, beroende på vad som är störst | ± 4 kW eller ± 2 % av högsta effekt, beroende på vad som är störst |

Varvtal

Moment

Effekt

Skattningens standardavvikelse (SEE) för regressionen av y på x

Högst 1 % av motorns högsta provningsvarvtal

Högst 2 % av motorns högsta vridmoment

Högst 2 % av högsta motoreffekt

Regressionslinjens lutningskoefficient, a1

0,99–1,01

0,98–1,02

0,98–1,02

Förklaringsgrad, r2

Minst 0,990

Minst 0,950

Minst 0,950

Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln, a0

Högst 1 % av motorns högsta provningsvarvtal

± 20 Nm eller ± 2 % av högsta vridmoment, beroende på vad som är störst

± 4 kW eller ± 2 % av högsta effekt, beroende på vad som är störst

För att beräkna regressionen, och endast i det syftet, är det tillåtet att före beräkningen utesluta enstaka mätpunkter i enlighet med villkoren i tabell 4. Dessa punkter får dock inte uteslutas när man beräknar cykelns arbete och utsläppen. Man får utesluta punkter i hela eller någon del av cykeln.

Tabell 4

Tillåten uteslutning av punkter från regressionsanalys

| Händelse | Villkor | Tillåten uteslutning av punkt |
| --- | --- | --- |
| Minsta operatörskrav (tomgångspunkt) | n
  ref = 0 %
  och

  M
  ref = 0 %
  och

  M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)
  och

  M
  act < (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque) | Varvtal och effekt |
| Minsta operatörskrav (motorbromspunkt) | M
  ref < 0 % | Effekt och vridmoment |
| Minsta operatörskrav | n
  act ≤ 1,02 n
  ref och M
  act > M
  ref

  eller

  n
  act > n
  ref och M
  act ≤ M
  ref'
  eller

  n
  act > 1,02 n
  ref och M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque) | Effekt och antingen vridmoment eller varvtal |
| Högsta operatörskrav | n
  act < n
  ref och M
  act ≥ M
  ref

  eller

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref och M
  act < M
  ref

  eller

  n
  act < 0,98 n
  ref och M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque) | Effekt och antingen vridmoment eller varvtal |

Händelse

Villkor

Tillåten uteslutning av punkt

Minsta operatörskrav (tomgångspunkt)

n
  ref = 0 %

och

M
  ref = 0 %

och

M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)

och

M
  act < (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque)

Varvtal och effekt

Minsta operatörskrav (motorbromspunkt)

M
  ref < 0 %

Effekt och vridmoment

Minsta operatörskrav

n
  act ≤ 1,02 n
  ref och M
  act > M
  ref

eller

n
  act > n
  ref och M
  act ≤ M
  ref'

eller

n
  act > 1,02 n
  ref och M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque)

Effekt och antingen vridmoment eller varvtal

Högsta operatörskrav

n
  act < n
  ref och M
  act ≥ M
  ref

eller

n
  act ≥ 0,98 n
  ref och M
  act < M
  ref

eller

n
  act < 0,98 n
  ref och M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)

Effekt och antingen vridmoment eller varvtal

8.   BERÄKNING AV UTSLÄPP

De slutliga provningsresultaten ska avrundas i ett steg till det antal decimaler som anges i tillämplig utsläppsstandard plus en signifikant siffra ytterligare, i enlighet med ASTM E 29-06B. Ingen avrundning av mellanliggande värden som leder till de slutliga bromsspecifika utsläppsvärdena får förekomma.

Exempel på beräkningsförfaranden ges i tillägg 6.

Utsläppsberäkning i mol, i enlighet med bilaga 7 i enhetliga tekniska föreskrifter nr [xx] avseende avgasutsläppsprovningprotokollet för mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (NRMM), är tillåten om typgodkännandemyndigheten på förhand godtar det.

8.1   Korrigering torr bas/våt bas

Om koncentrationen mäts på torr bas ska den omvandlas till våt bas enligt nedanstående formel.

Formula (12)

där

| c
  d | är koncentration på torr bas i ppm eller volymprocent, |
| --- | --- |
| kw | är korrektionsfaktorn för torr bas/våt bas (k
  w,a, k
  w,e, eller k
  w,d beroende på respektive använd ekvation). |

c
  d

är koncentration på torr bas i ppm eller volymprocent,

kw

är korrektionsfaktorn för torr bas/våt bas (k
  w,a, k
  w,e, eller k
  w,d beroende på respektive använd ekvation).

8.1.1   Outspädda avgaser

Formula (13)

eller

Formula (14)

eller

Formula (15)

med

Formula (16)

och

Formula (17)

där

| H
  a | är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft, |
| --- | --- |
| w
  ALF | är bränslets vätehalt i massprocent, |
| q
  mf,i | är momentant bränslemassflöde i kg/s, |
| q
  mad,I | är momentant massflöde för torr inloppsluft i kg/s, |
| p
  r | är vattenångtrycket efter kylbad i kPa, |
| p
  b | är totalt atmosfärstryck i kPa, |
| w
  DEL | är bränslets kvävehalt i massprocent, |
| w
  EPS | är bränslets syrehalt i massprocent, |
| α | är bränslets molara väteförhållande, |
| c
  CO2 | är torr CO2-koncentration i %, |
| c
  CO | är torr CO-koncentration i %. |

H
  a

är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft,

w
  ALF

är bränslets vätehalt i massprocent,

q
  mf,i

är momentant bränslemassflöde i kg/s,

q
  mad,I

är momentant massflöde för torr inloppsluft i kg/s,

p
  r

är vattenångtrycket efter kylbad i kPa,

p
  b

är totalt atmosfärstryck i kPa,

w
  DEL

är bränslets kvävehalt i massprocent,

w
  EPS

är bränslets syrehalt i massprocent,

α

är bränslets molara väteförhållande,

c
  CO2

är torr CO2-koncentration i %,

c
  CO

är torr CO-koncentration i %.

Ekvationerna 13 och 14 är i princip identiska med faktorn 1,008 i ekvationerna 13 och 15 då de är ett närmevärde för den noggrannare nämnaren i ekvation 14.

8.1.2   Utspädda avgaser

Formula (18)

eller

Formula (19)

med

Formula (20)

där

| α | är bränslets molara väteförhållande, |
| --- | --- |
| c
  CO2w | är våt CO2-koncentration i %, |
| c
  CO2d | är torr CO2-koncentration i %, |
| H
  d | är utspädningsgasens fuktighet i g vatten/kg torr luft, |
| H
  a | är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft, |
| D | är utspädningsfaktorn (se punkt 8.5.2.3.2). |

α

är bränslets molara väteförhållande,

c
  CO2w

är våt CO2-koncentration i %,

c
  CO2d

är torr CO2-koncentration i %,

H
  d

är utspädningsgasens fuktighet i g vatten/kg torr luft,

H
  a

är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft,

D

är utspädningsfaktorn (se punkt 8.5.2.3.2).

8.1.3   Utspädningsgas

Formula (21)

med

Formula (22)

där

| H
  d | är utspädningsgasens fuktighet i g vatten/kg torr luft. |
| --- | --- |

H
  d

är utspädningsgasens fuktighet i g vatten/kg torr luft.

8.2   NOx-korrektion för luftfuktighet

Eftersom NOx-utsläppen är beroende av omgivningens luftförhållanden, ska NOx-koncentrationen korrigeras för den omgivande luftfuktigheten med hjälp av de faktorer som anges i formlerna i punkt 8.2.1 eller 8.2.2. Inloppsluftens fuktighet Ha kan härledas genom mätning av den relativa luftfuktigheten eller genom mätning av daggpunkten, mätning av ångtrycket eller mätning med torr/våt termometer med hjälp av vedertagna formler.

8.2.1   Kompressionständningsmotorer

Formula (23)

där

| H
  a | är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft. |
| --- | --- |

H
  a

är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft.

8.2.2   Gnisttändningsmotorer

Formula (24)

där

| H
  a | är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft. |
| --- | --- |

H
  a

är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft.

8.3   Bärkraftkorrigering för partikelfilter

Provtagningsfiltrets massa ska korrigeras för bärkraft i luft. Korrigeringen för bärkraft beror på provtagningsfiltrets densitet, luftens densitet och densiteten hos vågens kalibreringsvikt, men ingen hänsyn tas till partiklarnas bärkraft. Korrigeringen för bärkraft ska tillämpas på både tareringsfiltermassa och bruttofiltermassa.

Om filtermaterialets densitet inte är känd ska följande densiteter användas:

| a) | Teflonbelagt glasfiberfilter: 2 300 kg/m3. |
| --- | --- |

a)

Teflonbelagt glasfiberfilter: 2 300 kg/m3.

| b) | Teflonmembranfilter: 2 144 kg/m3. |
| --- | --- |

b)

Teflonmembranfilter: 2 144 kg/m3.

| c) | Teflonmembranfilter med stödring av polymetylpenten: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

Teflonmembranfilter med stödring av polymetylpenten: 920 kg/m3.

För kalibreringsvikter i rostfritt stål ska densiteten 8 000 kg/m3 användas. Om kalibreringsvikterna är gjorda av annat material måste dess densitet vara känd.

Följande ekvation ska användas:

Formula (25)

med

Formula (26)

där

| m
  uncor | är okorrigerad partikelfiltermassa i mg, |
| --- | --- |
| ρ
  a | är luftens densitet i kg/m3, |
| ρ
  w | är densitet hos vågens kalibreringsvikt i kg/m3, |
| ρ
  f | är partikelprovtagningsfiltrets densitet i kg/m3, |
| p
  b | är totalt atmosfärstryck i kPa, |
| T
  a | är lufttemperaturen i vågens omgivning i K, |
| 28,836 | är luftens molmassa vid referensfuktigheten (282,5 K) i g/mol, |
| 8,3144 | är den molara gaskonstanten. |

m
  uncor

är okorrigerad partikelfiltermassa i mg,

ρ
  a

är luftens densitet i kg/m3,

ρ
  w

är densitet hos vågens kalibreringsvikt i kg/m3,

ρ
  f

är partikelprovtagningsfiltrets densitet i kg/m3,

p
  b

är totalt atmosfärstryck i kPa,

T
  a

är lufttemperaturen i vågens omgivning i K,

28,836

är luftens molmassa vid referensfuktigheten (282,5 K) i g/mol,

8,3144

är den molara gaskonstanten.

Partikelprovmassan mp, som används i punkterna 8.4.3 och 8.5.3, ska beräknas enligt följande:

Formula (27)

där

| m
  f,G | är bruttopartikelfiltermassa korrigerad för bärkraft i mg, |
| --- | --- |
| m
  f,T | är tareringspartikelfiltermassa korrigerad för bärkraft i mg. |

m
  f,G

är bruttopartikelfiltermassa korrigerad för bärkraft i mg,

m
  f,T

är tareringspartikelfiltermassa korrigerad för bärkraft i mg.

8.4   Mätning vid delflödesutspädning och outspädda avgaser

De gasformiga ämnenas momentana koncentrationssignaler används för beräkning av massutsläppen genom multiplikation med det momentana avgasmassflödet. Avgasernas massflöde kan mätas direkt eller beräknas med hjälp av metoden med mätning av flödena av inloppsluft och bränsle, metoden med spårgas eller metoden med mätning av inloppsluft och förhållandet mellan luft och bränsle. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de olika instrumentens reaktionstider. Skillnaderna ska korrigeras genom tidsförskjutning av signalerna. När det gäller partiklar, använder man avgasmassflödets signaler för att styra systemet med delflödesutspädning och för att ta ett prov som är proportionellt mot avgasmassflödet. Proportionalitetens kvalitet ska kontrolleras med hjälp av en regressionsanalys mellan provflödet och avgasflödet i enlighet med punkt 9.4.6.1. Den fullständiga provuppställningen visas översiktligt i figur 6.

Image

8.4.1   Bestämning av massflödet av outspädda avgaser

8.4.1.1   Inledning

För att kunna beräkna utsläppen i de outspädda avgaserna och styra ett system med delflödesutspädning måste man känna till avgasmassflödet. För bestämning av avgasmassflödet kan någon av metoderna i punkterna 8.4.1.3–8.4.1.7 användas.

8.4.1.2   Reaktionstid

Vid utsläppsberäkningar ska reaktionstiden för var och en av de metoder som anges i punkterna 8.4.1.3–8.4.1.7 vara lika med eller mindre än analysatorns reaktionstid på ≤ 10 s, enligt kravet i punkt 9.3.5.

För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs en snabbare reaktion. För ett system med delflödesutspädning med direktstyrning ska reaktionstiden vara ≤ 0,3 s. För ett system med delflödesutspädning med look ahead-styrning baserad på en förinspelad provkörning ska avgasflödesmätningssystemets reaktionstid vara ≤ 5 s och dess stigtid ≤ 1 s. Systemets reaktionstid ska anges av tillverkaren. De kombinerade reaktionstidskraven för avgasflöde och system med delflödesutspädning framgår av punkt 9.4.6.1.

8.4.1.3   Metod med direkt mätning

Direkt mätning av det momentana avgasflödet kan exempelvis ske med hjälp av

| a) | differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke (för närmare uppgifter se ISO 5167), |
| --- | --- |

a)

differentialtrycksutrustning, såsom flödesmunstycke (för närmare uppgifter se ISO 5167),

| b) | ultraljudsflödesmätare, |
| --- | --- |

b)

ultraljudsflödesmätare,

| c) | vortexflödesmätare. |
| --- | --- |

c)

vortexflödesmätare.

Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika mätfel som ger fel utsläppsvärden. Detta innebär bl.a. noggrann installation av utrustningen i motorns avgassystem enligt instrumenttillverkarens rekommendationer och god branschpraxis. Särskilt motorns prestanda och utsläpp får inte påverkas av utrustningens installation.

Flödesmätarna ska uppfylla linearitetskraven i punkt 9.2.

8.4.1.4   Metod med mätning av luft och bränsle

Mätning av luftflödet och bränsleflödet med lämpliga flödesmätare. Beräkningen av det momentana avgasflödet ska göras enligt följande formel:

Formula (28)

där

| q

  mew,i | är momentant avgasmassflöde i kg/s, |
| --- | --- |
| q

  maw,i | är momentant massflöde av inloppsluft i kg/s, |
| q

  mf,i | är momentant bränslemassflöde i kg/s. |

q

  mew,i

är momentant avgasmassflöde i kg/s,

q

  maw,i

är momentant massflöde av inloppsluft i kg/s,

q

  mf,i

är momentant bränslemassflöde i kg/s.

Flödesmätarna ska uppfylla linearitetskraven i punkt 9.2, men ska vara tillräckligt exakta för att också uppfylla linearitetskraven för avgasflödet.

8.4.1.5   Metod med spårgasmätning

Mätning av koncentrationen av en spårgas i avgaserna.

En känd mängd inert gas (t.ex. rent helium) sprutas in i avgasflödet som spårgas. Gasen blandar sig med och späds ut av avgaserna men får inte reagera i avgasröret. Gasens koncentration i avgasprovet mäts.

För en fullständig blandning av spårgasen placeras avgasprovtagningssonden minst 1 m eller 30 gånger avgasrörets diameter, om det senare värdet är högre, nedströms spårgasens insprutningspunkt. Provtagningssonden får placeras närmare insprutningspunkten om man verifierat fullständig blandning genom att jämföra spårgasens koncentration med referenskoncentrationen när gasen sprutas in uppströms motorn.

Spårgasflödet ska ställas in så att spårgaskoncentrationen vid tomgångsvarvtal och efter blandning är lägre än fullt skalutslag på gasanalysatorn.

Beräkningen av avgasflödet ska göras enligt följande formel:

Formula (29)

där

| q

  mew,i | är momentant avgasmassflöde i kg/s, |
| --- | --- |
| q

  vt | är spårgasflöde i cm3/min, |
| c
  mix,i | är spårgasens momentana koncentration efter blandning i ppm, |
| ρ
  e | är avgasernas densitet i kg/m3 (se tabell 4), |
| c
  b | är spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften i ppm. |

q

  mew,i

är momentant avgasmassflöde i kg/s,

q

  vt

är spårgasflöde i cm3/min,

c
  mix,i

är spårgasens momentana koncentration efter blandning i ppm,

ρ
  e

är avgasernas densitet i kg/m3 (se tabell 4),

c
  b

är spårgasens bakgrundskoncentration i inloppsluften i ppm.

Spårgasens bakgrundskoncentration (c
  b) kan bestämmas som genomsnittet av de bakgrundskoncentrationer som mäts omedelbart före och efter provningen.

Om bakgrundskoncentrationen är lägre än 1 % av spårgasens koncentration efter blandning (c
  mix.i) vid maximalt avgasflöde, får man bortse från bakgrundskoncentrationen.

Det totala systemet ska uppfylla linearitetskraven för avgasflöde i punkt 9.2.

8.4.1.6   Metod med mätning av luftflöde och luft-bränsleförhållande

Beräkning av avgasmassan utifrån luftflöde och luft-bränsleförhållande. Beräkningen av det momentana avgasmassflödet ska göras enligt följande formel:

Formula (30)

med

Formula (31)

Formula (32)

där

| q

  maw,i | är momentant massflöde av inloppsluft i kg/s, |
| --- | --- |
| A/F
  st | är stökiometriskt luft-bränsleförhållande i kg/kg, |
| λ
  i | är momentant förhållande för överflödig luft, |
| c
  CO2d | är torr CO2-koncentration i %, |
| c
  COd | är torr CO-koncentration i ppm, |
| c
  HCw | är våt kolvätekoncentration i ppm. |

q

  maw,i

är momentant massflöde av inloppsluft i kg/s,

A/F
  st

är stökiometriskt luft-bränsleförhållande i kg/kg,

λ
  i

är momentant förhållande för överflödig luft,

c
  CO2d

är torr CO2-koncentration i %,

c
  COd

är torr CO-koncentration i ppm,

c
  HCw

är våt kolvätekoncentration i ppm.

Luftflödesmätare och luftanalysatorer ska uppfylla linearitetskraven i punkt 9.2 och det totala systemet ska uppfylla linearitetskraven för avgasflödet i punkt 9.2.

Om utrustning för mätning av luft-bränsleförhållanden, t.ex. en givare av zirconiatyp, används för mätning av förhållandet av överflödig luft ska den uppfylla kraven i punkt 9.3.2.7.

8.4.1.7   Kolbalansmetoden

Denna omfattar beräkning av avgasmassan utifrån bränsleflöde och gasformiga avgaskomponenter som innehåller kol. Beräkningen av det momentana massflödet av avgaser görs enligt följande formel:

Formula (33)

med

Formula (34)

och

Formula (35)

där

| q
  mf,i | är momentant bränslemassflöde i kg/s, |
| --- | --- |
| H
  a | är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft, |
| w
  BET | är bränslets kolhalt i massprocent, |
| w
  ALF | är bränslets vätehalt i massprocent, |
| w
  DEL | är bränslets kvävehalt i massprocent, |
| w
  EPS | är bränslets syrehalt i massprocent, |
| c
  CO2d | är torr CO2-koncentration i %, |
| c
  CO2d,a | är torr CO2-koncentration i inloppsluften i %, |
| c
  CO | är torr CO-koncentration i ppm, |
| c
  HCw | är våt kolvätekoncentration i ppm. |

q
  mf,i

är momentant bränslemassflöde i kg/s,

H
  a

är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft,

w
  BET

är bränslets kolhalt i massprocent,

w
  ALF

är bränslets vätehalt i massprocent,

w
  DEL

är bränslets kvävehalt i massprocent,

w
  EPS

är bränslets syrehalt i massprocent,

c
  CO2d

är torr CO2-koncentration i %,

c
  CO2d,a

är torr CO2-koncentration i inloppsluften i %,

c
  CO

är torr CO-koncentration i ppm,

c
  HCw

är våt kolvätekoncentration i ppm.

8.4.2   Bestämning av gasformiga ämnen

8.4.2.1   Inledning

De gasformiga komponenterna i provningsmotorns outspädda avgaser ska mätas med de mät- och provtagningssystem som beskrivs i punkt 9.3 och tillägg 3. Utvärderingen av mätdata beskrivs i punkt 8.4.2.2.

Två beräkningsförfaranden beskrivs i punkterna 8.4.2.3 och 8.4.2.4, och de är likvärdiga för referensbränslet i tillägg 2. Förfarandet i punkt 8.4.2.3 är enklare, eftersom det bygger på en tabell med värden på u för förhållandet mellan komponent- och avgasdensitet. Förfarandet i punkt 8.4.2.4 är mer exakt för bränslekvaliteter som avviker från specifikationerna i tillägg 2, men kräver grundämnesanalys av bränslets sammansättning.

8.4.2.2   Utvärdering av mätdata

Relevanta utsläppsdata ska registreras och lagras i enlighet med punkt 7.6.6.

För beräkning av de gasformiga komponenternas massutsläpp ska spår av de registrerade koncentrationerna och spår av avgasmassflödet synkroniseras med hjälp av den omvandlingstid som definieras i punkt 3.1.30. Därför ska reaktionstiden för varje avgasanalysator och i avgasmassflödessystemet bestämmas i enlighet med punkt 8.4.1.2 respektive punkt 9.3.5 och registreras.

8.4.2.3   Beräkning av massutsläpp utifrån tabellvärden

Föroreningarnas massa (g/prov) ska bestämmas genom beräkning av momentant massutsläpp från de outspädda koncentrationerna av föroreningar och avgasmassflödet, synkroniserat med avseende på omvandlingstiden enligt punkt 8.4.2.2. De momentana värdena ska integreras över cykeln och de integrerade värdena ska multipliceras med värdena på u i tabell 5. Om mätningen görs på torr bas, ska korrigering från torr till våt bas i enlighet med punkt 8.1 tillämpas på de momentana koncentrationsvärdena, innan andra beräkningar görs.

Vid beräkning av NOx ska massutsläppet där så är tillämpligt multipliceras med korrektionsfaktorn för luftfuktighet, k
  h,D eller k
  h,G, bestämd i enlighet med punkt 8.2.

Följande ekvation ska användas:

Formula (i g/prov) (36)

där

| u
  gas | är avgaskomponentens respektive värde enligt tabell 5, |
| --- | --- |
| c
  gas,i | är momentan koncentration av respektive komponent i avgaserna i ppm, |
| q

  mew,i | är momentant avgasmassflöde i kg/s, |
| f | är datainsamlingsfrekvens i Hz, |
| n | är antal mätningar. |

u
  gas

är avgaskomponentens respektive värde enligt tabell 5,

c
  gas,i

är momentan koncentration av respektive komponent i avgaserna i ppm,

q

  mew,i

är momentant avgasmassflöde i kg/s,

f

är datainsamlingsfrekvens i Hz,

n

är antal mätningar.

Tabell 5

Värden på u för outspädda avgaser och komponenternas densiteter

| Bränsle | ρ
  e | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Diesel | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanol | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Bränsle

ρ
  e

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Diesel

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Etanol

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.4.2.4   Beräkning av massutsläpp utifrån exakta ekvationer

Föroreningarnas massa (g/prov) ska bestämmas genom beräkning av momentant massutsläpp från de outspädda koncentrationerna av föroreningarna, värdena på u och avgasmassflödet, synkroniserat med avseende på omvandlingstiden bestämd i enlighet med punkt 8.4.2.2, och de momentana värdena ska integreras över cykeln. Om mätningen görs på torr bas, ska korrigering från torr till våt bas i enlighet med punkt 8.1 tillämpas på de momentana koncentrationsvärdena, innan andra beräkningar görs.

Vid beräkning av NOx ska massutsläppet multipliceras med korrektionsfaktorn för luftfuktighet k
  h,D, eller k
  h,G, bestämd i enlighet med punkt 8.2.

Följande ekvation ska användas:

Formula (i g/prov) (37)

där

| u
  gas,i | beräknas enligt ekvation 38 eller 39, |
| --- | --- |
| c
  gas,i | är momentan koncentration av respektive komponent i avgaserna i ppm |
| q

  mew,i | är momentant avgasmassflöde i kg/s, |
| f | är datainsamlingsfrekvens i Hz, |
| n | är antal mätningar. |

u
  gas,i

beräknas enligt ekvation 38 eller 39,

c
  gas,i

är momentan koncentration av respektive komponent i avgaserna i ppm

q

  mew,i

är momentant avgasmassflöde i kg/s,

f

är datainsamlingsfrekvens i Hz,

n

är antal mätningar.

De momentana värdena på u ska beräknas enligt följande:

Formula (38)

eller

Formula (39)

med

Formula (40)

där

| M
  gas | är gaskomponentens molmassa i g/mol (se tillägg 6), |
| --- | --- |
| M
  e,i | är avgasens momentana molmassa i g/mol, |
| ρ
  gas | är gaskomponentens densitet i kg/m3, |
| ρ
  e,i | är avgasens momentana densitet i kg/m3. |

M
  gas

är gaskomponentens molmassa i g/mol (se tillägg 6),

M
  e,i

är avgasens momentana molmassa i g/mol,

ρ
  gas

är gaskomponentens densitet i kg/m3,

ρ
  e,i

är avgasens momentana densitet i kg/m3.

Avgasens molmassa, M
  e, ska härledas för en generell bränslesammansättning CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
   med antagandet att bränslet fullständigt förbränns enligt följande:

Formula (41)

där

| q

  maw,i | är momentant massflöde av inloppsluft på våt bas i kg/s, |
| --- | --- |
| q

  mf,i | är momentant bränslemassflöde i kg/s, |
| H
  a | är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft, |
| M
  a | är den torra inloppsluftens molmassa = 28,965 g/mol. |

q

  maw,i

är momentant massflöde av inloppsluft på våt bas i kg/s,

q

  mf,i

är momentant bränslemassflöde i kg/s,

H
  a

är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft,

M
  a

är den torra inloppsluftens molmassa = 28,965 g/mol.

Avgasdensiteten ρ
  e ska härledas enligt följande:

Formula (42)

där

| q

  mad,i | är momentant massflöde av inloppsluft på torr bas i kg/s, |
| --- | --- |
| q

  mf,i | är momentant bränslemassflöde i kg/s, |
| H
  a | är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft, |
| k
  fw | är den bränslespecifika faktorn för våta avgaser (ekvation 16) i punkt 8.1.1. |

q

  mad,i

är momentant massflöde av inloppsluft på torr bas i kg/s,

q

  mf,i

är momentant bränslemassflöde i kg/s,

H
  a

är inloppsluftens fuktighet i g vatten/kg torr luft,

k
  fw

är den bränslespecifika faktorn för våta avgaser (ekvation 16) i punkt 8.1.1.

8.4.3   Bestämning av partiklar

8.4.3.1   Utvärdering av mätdata

Partikelmassan ska beräknas i enlighet med ekvation 27 i punkt 8.3. För utvärdering av partikelkoncentrationen ska den totala provmassa (m
  sep) som passerar genom filtren under provcykeln registreras.

Om typgodkännandemyndigheten på förhand tillåter det får partikelmassan korrigeras för partikelnivån i utspädningsgasen, bestämd enligt punkt 7.5.6, i överensstämmelse med god teknisk sed och den specifika konstruktionen i det partikelmätningssystem som används.

8.4.3.2   Beräkning av massutsläpp

Beroende på systemets konstruktion ska partikelmassan (g/prov) beräknas med någon av metoderna i punkt 8.4.3.2.1 eller 8.4.3.2.2 efter bärkraftskorrigering för partikelprovfiltret enligt punkt 8.3.

8.4.3.2.1   Beräkning utifrån provförhållande

Formula (43)

där

| m
  p | är partikelmassa i mg som samlats upp under cykeln, |
| --- | --- |
| r
  s | är genomsnittlig provkvot under provcykeln, |

m
  p

är partikelmassa i mg som samlats upp under cykeln,

r
  s

är genomsnittlig provkvot under provcykeln,

med

Formula (44)

där

| m
  se | är provmassa under cykeln i kg, |
| --- | --- |
| m
  ew | är totalt massflöde avgaser under cykeln i kg, |
| m
  sep | är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren, |
| m
  sed | är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln. |

m
  se

är provmassa under cykeln i kg,

m
  ew

är totalt massflöde avgaser under cykeln i kg,

m
  sep

är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren,

m
  sed

är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom utspädningstunneln.

Vid system med total provtagning är m
  sep lika med m
  sed.

8.4.3.2.2   Beräkning utifrån utspädningsförhållande

Formula (45)

där

| m
  p | är partikelmassa i mg som samlats upp under cykeln, |
| --- | --- |
| m
  sep | är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren, |
| m
  edf | är massa i kg av ekvivalenta utspädda avgaser under cykeln. |

m
  p

är partikelmassa i mg som samlats upp under cykeln,

m
  sep

är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren,

m
  edf

är massa i kg av ekvivalenta utspädda avgaser under cykeln.

Den totala massan av ekvivalent massflöde av utspädda avgaser under cykeln ska bestämmas på följande sätt:

Formula (46)

Formula (47)

Formula (48)

där

| q

  medf,i | är momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser i kg/s, |
| --- | --- |
| q

  mew,i | är momentant avgasmassflöde i kg/s, |
| r
  d,i | är momentant utspädningsförhållande, |
| q

  mdew,i | är momentant massflöde för utspädda avgaser i kg/s, |
| q

  mdw,i | är momentant massflöde för utspädningsgas i kg/s, |
| f | är datainsamlingsfrekvens i Hz, |
| n | är antal mätningar. |

q

  medf,i

är momentant ekvivalent massflöde för utspädda avgaser i kg/s,

q

  mew,i

är momentant avgasmassflöde i kg/s,

r
  d,i

är momentant utspädningsförhållande,

q

  mdew,i

är momentant massflöde för utspädda avgaser i kg/s,

q

  mdw,i

är momentant massflöde för utspädningsgas i kg/s,

f

är datainsamlingsfrekvens i Hz,

n

är antal mätningar.

8.5   Mätning vid fullflödesutspädning (CVS)

De gasformiga komponenternas koncentrationssignaler, antingen från integration över cykeln eller från säckprovtagning, ska användas för beräkning av massutsläpp genom multiplikation med massflödet av de utspädda avgaserna. Massflödet av avgaserna ska mätas med ett system för konstant volymprovtagning (CVS), som kan använda en kolvpump (PDP), ett venturirör för kritiskt flöde (CFV) eller ett subsoniskt venturirör (SSV) med eller utan flödeskompensering.

För säckprovtagning och partikelprovtagning ska ett proportionellt prov tas från de utspädda avgaserna i CVS-systemet. För ett system utan flödeskompensering ska provflödets förhållande till CVS-flödet inte variera med mer än ±2,5 % från provningens utgångspunkt. För ett system med flödeskompensering ska varje enskilt flöde vara konstant inom ±2,5 % av respektive flödesbörvärde.

Den fullständiga provuppställningen visas översiktligt i figur 7.

Image

8.5.1   Bestämning av utspätt avgasflöde

8.5.1.1   Inledning

För att kunna beräkna utsläppen i de utspädda avgaserna måste man känna till de utspädda avgasernas massflöde. Det sammanlagda utspädda avgasflödet under cykeln (kg per prov) ska räknas fram med hjälp av mätvärdena från cykeln och motsvarande kalibreringsdata för flödesmätningsutrustningen (V
  0 för PDP, K
  V för CFV, C
  d för SSV) med hjälp av någon av de metoder som beskrivs i punkterna 8.5.1.2–8.5.1.4. Om det sammanlagda provflödet av partiklar (m
  sep) överskrider 0,5 % av det totala CVS-flödet (m
  ed), ska CVS-flödet korrigeras för m
  sep, eller också ska partikelprovflödet återföras till CVS-systemet innan det når flödesmätaren.

8.5.1.2   PDP-CVS-system

Beräkningen av massflödet under cykeln ska göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas temperatur hålls inom ± 6 K under provcykeln med hjälp av en värmeväxlare:

Formula (49)

där

| V
  0 | är gasvolym som pumpas per pumpvarv under provningsförhållanden i m3/varv, |
| --- | --- |
| n
  P | är sammanlagt antal pumpvarv per provning, |
| p
  p | är absolut tryck vid pumpinloppet i kPa, |
| T | är de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet i K. |

V
  0

är gasvolym som pumpas per pumpvarv under provningsförhållanden i m3/varv,

n
  P

är sammanlagt antal pumpvarv per provning,

p
  p

är absolut tryck vid pumpinloppet i kPa,

T

är de utspädda avgasernas medeltemperatur vid pumpinloppet i K.

Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) ska de momentana massutsläppen beräknas och integreras över cykeln. I detta fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa på följande sätt:

Formula (50)

där

| n
  P,i | är sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall. |
| --- | --- |

n
  P,i

är sammanlagt antal pumpvarv per tidsintervall.

8.5.1.3   CFV-CVS-system

Beräkningen av massflödet under cykeln ska göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas temperatur hålls inom ± 11 K under cykeln med hjälp av en värmeväxlare:

Formula (51)

där

| t | är cykelns längd i s, |
| --- | --- |
| K
  V | är kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden, |
| p
  p | är absolut tryck vid venturirörets inlopp i kPa, |
| T | är absolut temperatur vid venturirörets inlopp i K. |

t

är cykelns längd i s,

K
  V

är kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde för standardförhållanden,

p
  p

är absolut tryck vid venturirörets inlopp i kPa,

T

är absolut temperatur vid venturirörets inlopp i K.

Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) ska de momentana massutsläppen beräknas och integreras över cykeln. I detta fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa på följande sätt:

Formula (52)

där

| Δti | är tidsintervallet i s. |
| --- | --- |

Δti

är tidsintervallet i s.

8.5.1.4   SSV-CVS-system

Beräkningen av massflödet under cykeln ska göras enligt följande formel, om de utspädda avgasernas temperatur hålls inom ±11 K under hela cykeln med hjälp av en värmeväxlare:

Formula (53)

med

Formula (54)

där

| A
  0 | är 0,006111 i SI-enheter av |
| --- | --- |
| d
  V | är SSV-mynningens diameter i m, |
| C
  d | är SSV-rörets utsläppskoefficient, |
| p
  p | är absolut tryck vid venturirörets inlopp i kPa, |
| T | är temperaturen vid venturirörets inlopp i K, |
| r
  p | är förhållandet mellan SSV-mynning och inloppets absoluta statiska tryck, |
| r
  D | är förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inlopprörets innerdiameter D. |

A
  0

är 0,006111 i SI-enheter av Formula

d
  V

är SSV-mynningens diameter i m,

C
  d

är SSV-rörets utsläppskoefficient,

p
  p

är absolut tryck vid venturirörets inlopp i kPa,

T

är temperaturen vid venturirörets inlopp i K,

r
  p

är förhållandet mellan SSV-mynning och inloppets absoluta statiska tryck, Formula

r
  D

är förhållande mellan SSV-mynningens diameter d och inlopprörets innerdiameter D.

Vid användning av ett system med flödeskompensering (dvs. utan värmeväxlare) ska de momentana massutsläppen beräknas och integreras över cykeln. I detta fall beräknas de utspädda avgasernas momentana massa enligt följande:

Formula (55)

där

| Δt
  i | är tidsintervallet i s. |
| --- | --- |

Δt
  i

är tidsintervallet i s.

Realtidsberäkningen ska påbörjas antingen med ett rimligt värde på C
  d, såsom 0,98, eller ett rimligt värde på Q
  ssv. Om beräkningen påbörjas med Q
  ssv, ska det första Q
  ssv-värdet användas för utvärdering av Reynoldstalet.

Under alla utsläppsprov ska Reynoldstalet vid SSV-mynningen vara ungefär lika stort som de Reynoldstal som använts för härledning av kalibreringskurvan enligt punkt 9.5.4.

8.5.2   Bestämning av gasformiga ämnen

8.5.2.1   Inledning

De gasformiga komponenterna av de utspädda avgaser som avges av provningsmotorn ska mätas med de metoder som anges i tillägg 3. Avgaserna ska spädas ut med filtrerad omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve. Fullflödessystemets flödeskapacitet ska vara såpass stor att kondens i utspädnings- och provtagningssystemen elimineras helt. Förfarandena för utvärdering av mätdata och beräkning beskrivs i punkterna 8.5.2.2 och 8.5.2.3.

8.5.2.2   Utvärdering av mätdata

Relevanta utsläppsdata ska registreras och lagras i enlighet med punkt 7.6.6.

8.5.2.3   Beräkning av massutsläpp

8.5.2.3.1   System med konstant massflöde

För system med värmeväxlare ska massan av föroreningar bestämmas med följande ekvation:

Formula (i g/prov) (56)

där

| u
  gas | är avgaskomponentens respektive värde enligt tabell 6, |
| --- | --- |
| c
  gas | är komponentens genomsnittliga bakgrundskorrigerade koncentration i ppm, |
| m
  ed | är total massa av utspädda avgaser från cykeln i kg. |

u
  gas

är avgaskomponentens respektive värde enligt tabell 6,

c
  gas

är komponentens genomsnittliga bakgrundskorrigerade koncentration i ppm,

m
  ed

är total massa av utspädda avgaser från cykeln i kg.

Om detta mäts på torr bas ska korrektion från torr till våt bas enligt punkt 8.1 tillämpas.

Vid beräkning av NOx ska massutsläppet multipliceras, om tillämpligt, med korrektionsfaktorn för luftfuktighet k
  h,D, eller k
  h,G, bestämd i enlighet med punkt 8.2.

De respektive värdena på u anges i tabell 6. Vid beräkning av värdena på u
  gas antas de utspädda avgasernas densitet vara lika med luftens densitet. Således är värdena på u
  gas identiska för enskilda gaskomponenter men olika för kolväten.

Tabell 6

Värden på u för utspädda avgaser och komponenternas densiteter

| Bränsle | ρ
  de | Gas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Diesel | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanol | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| CNG (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Bränsle

ρ
  de

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Diesel

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Etanol

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

CNG (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Alternativt kan värdena på u beräknas med den exakta beräkningsmetod som allmänt beskrivs i punkt 8.4.2.4, enligt följande:

Formula (57)

där

| M
  gas | är gaskomponentens molmassa i g/mol (se tillägg 6), |
| --- | --- |
| M
  e | är avgasernas molmassa i g/mol, |
| M
  d | är utspädningsgasens molmassa = 28,965 g/mol, |
| D | är utspädningsfaktorn (se punkt 8.5.2.3.2). |

M
  gas

är gaskomponentens molmassa i g/mol (se tillägg 6),

M
  e

är avgasernas molmassa i g/mol,

M
  d

är utspädningsgasens molmassa = 28,965 g/mol,

D

är utspädningsfaktorn (se punkt 8.5.2.3.2).

8.5.2.3.2   Bestämning av bakgrundskorrigerade koncentrationer

Den genomsnittliga bakgrundskoncentrationen av gasformiga föroreningar i utspädningsgasen ska subtraheras från de uppmätta koncentrationerna så att nettokoncentrationerna av föroreningar fås. Genomsnittsvärdena för bakgrundskoncentrationerna kan bestämmas med hjälp av provtagningssäckar eller genom fortlöpande mätning med integration. Följande ekvation ska användas:

Formula (58)

där

| c
  gas,e | är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i de utspädda avgaserna, |
| --- | --- |
| c
  d | är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i utspädningsgasen, |
| D | är utspädningsfaktor. |

c
  gas,e

är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i de utspädda avgaserna,

c
  d

är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i utspädningsgasen,

D

är utspädningsfaktor.

Utspädningsfaktorn ska beräknas enligt följande:

| a) | Diesel- och motorgasmotorer

   (59) |
| --- | --- |

a)

Diesel- och motorgasmotorer

Formula (59)

| b) | Naturgasmotorer

   (60) |
| --- | --- |

b)

Naturgasmotorer

Formula (60)

där

| c
  CO2,e | är koncentration i volymprocent på våt bas av CO2 i de utspädda avgaserna, |
| --- | --- |
| c
  HC,e | är koncentration, i ppm C1, av kolväten i de utspädda avgaserna, |
| c
  NMHC,e | är koncentration, i ppm C1, av NMHC i de utspädda avgaserna, |
| c
  CO,e | är koncentration i ppm av CO i de utspädda avgaserna, |
| F
  S | är den stökiometriska faktorn. |

c
  CO2,e

är koncentration i volymprocent på våt bas av CO2 i de utspädda avgaserna,

c
  HC,e

är koncentration, i ppm C1, av kolväten i de utspädda avgaserna,

c
  NMHC,e

är koncentration, i ppm C1, av NMHC i de utspädda avgaserna,

c
  CO,e

är koncentration i ppm av CO i de utspädda avgaserna,

F
  S

är den stökiometriska faktorn.

Den stökiometriska faktorn ska beräknas enligt följande:

Formula (61)

där

| α | är bränslets molara vätekvot (H/C). |
| --- | --- |

α

är bränslets molara vätekvot (H/C).

Om bränslesammansättningen inte är känd får följande stökiometriska faktorer användas som alternativ:

| F
  S (diesel) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (motorgas (LPG)) | = | 11,6 |
| F
  S (naturgas (NG)) | = | 9,5 |

F
  S (diesel)

=

13,4

F
  S (motorgas (LPG))

=

11,6

F
  S (naturgas (NG))

=

9,5

8.5.2.3.3   System med flödeskompensering

För system utan värmeväxlare ska massan av föroreningar (g per prov) bestämmas genom beräkning av de momentana massutsläppen och integrering av dessa momentana värden över provcykeln. Vidare ska bakgrundskorrigeringen göras direkt på de momentana koncentrationsvärdena. Följande ekvation ska användas:

Formula (62)

där

| c
  gas,e | är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i de utspädda avgaserna, |
| --- | --- |
| c
  d | är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i utspädningsgasen, |
| m
  ed,i | är de utspädda avgasernas momentana massa i kg, |
| m
  ed | är total massa i kg för utspädda avgaser under cykeln, |
| u
  gas | är värde från tabell 6, |
| D | är utspädningsfaktorn. |

c
  gas,e

är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i de utspädda avgaserna,

c
  d

är koncentration i ppm av respektive komponent som uppmätts i utspädningsgasen,

m
  ed,i

är de utspädda avgasernas momentana massa i kg,

m
  ed

är total massa i kg för utspädda avgaser under cykeln,

u
  gas

är värde från tabell 6,

D

är utspädningsfaktorn.

8.5.3   Bestämning av partiklar

8.5.3.1   Beräkning av massutsläpp

Partikelmassan (g/prov) ska beräknas efter bärkraftskorrigering för partikelprovfiltret enligt punkt 8.3 på följande sätt:

Formula (63)

där

| m
  p | är partikelmassa i mg som samlats upp under cykeln, |
| --- | --- |
| m
  sep | är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren, |
| m
  ed | är massa i kg av utspädda avgaser under cykeln, |

m
  p

är partikelmassa i mg som samlats upp under cykeln,

m
  sep

är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren,

m
  ed

är massa i kg av utspädda avgaser under cykeln,

med

Formula (64)

där

| m
  set | är massa i kg av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret, |
| --- | --- |
| m
  ssd | är massa i kg av den sekundära utspädningsgasen. |

m
  set

är massa i kg av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltret,

m
  ssd

är massa i kg av den sekundära utspädningsgasen.

Om partikelbakgrundsnivån i utspädningsgasen bestäms i enlighet med punkt 7.5.6 får partikelmassan bakgrundskorrigeras. I så fall ska partikelmassan (g/prov) beräknas enligt följande:

Formula (65)

där

| m
  sep | är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren, |
| --- | --- |
| m
  ed | är massa i kg av utspädda avgaser under cykeln, |
| m
  sd | är massa i kg av utspädningsgas som passerat uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar, |
| m
  b | är massa i mg av uppsamlade bakgrundspartiklar från utspädningsgasen, |
| D | är utspädningsfaktor såsom den bestämts i punkt 8.5.2.3.2. |

m
  sep

är massa i kg av utspädda avgaser som passerar genom partikelfiltren,

m
  ed

är massa i kg av utspädda avgaser under cykeln,

m
  sd

är massa i kg av utspädningsgas som passerat uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar,

m
  b

är massa i mg av uppsamlade bakgrundspartiklar från utspädningsgasen,

D

är utspädningsfaktor såsom den bestämts i punkt 8.5.2.3.2.

8.6   Allmänna beräkningar

8.6.1   Korrigering för avdrift

Med avseende på kontroll av avdrift i punkt 7.8.4, ska korrigerade koncentrationsvärden beräknas enligt följande:

Formula (66)

där

| c
  ref,z | är referenskoncentration i nollställningsgasen (vanligen noll) i ppm, |
| --- | --- |
| c
  ref,s | är referenskoncentration i spänngasen i ppm, |
| c
  pre,z | är analysatorkoncentration av nollställningsgasen före provning i ppm, |
| c
  pre,s | är analysatorkoncentration av spänngasen före provning i ppm, |
| c
  post,z | är analysatorkoncentration av nollställningsgasen efter provning i ppm, |
| c
  post,s | är analysatorkoncentration av spänngasen efter provning i ppm, |
| cgas | är provningsgasens koncentration i ppm. |

c
  ref,z

är referenskoncentration i nollställningsgasen (vanligen noll) i ppm,

c
  ref,s

är referenskoncentration i spänngasen i ppm,

c
  pre,z

är analysatorkoncentration av nollställningsgasen före provning i ppm,

c
  pre,s

är analysatorkoncentration av spänngasen före provning i ppm,

c
  post,z

är analysatorkoncentration av nollställningsgasen efter provning i ppm,

c
  post,s

är analysatorkoncentration av spänngasen efter provning i ppm,

cgas

är provningsgasens koncentration i ppm.

Två uppsättningar specifika utsläppsresultat ska beräknas för varje komponent i enlighet med punkt 8.6.3, efter att alla andra korrigeringar har tillämpats. En uppsättning ska beräknas med okorrigerade koncentrationer och en annan uppsättning ska beräknas med koncentrationer som korrigerats för avdrift i enlighet med ekvation 66.

Beroende på det mätsystem och den beräkningsmetod som används ska det okorrigerade utsläppsresultatet beräknas med någon av ekvationerna 36, 37, 56, 57 respektive 62. För beräkning av de korrigerade utsläppen ska c
  gas i ekvationerna 36, 37, 56, 57 respektive 62, bytas ut mot c
  cor i ekvation 66. Om momentana koncentrationsvärden c
  gas,i används i respektive ekvation, ska det korrigerade värdet även användas som momentant värde c
  cor,i. I ekvation 57 ska korrektionen tillämpas på både den uppmätta koncentrationen och bakgrundskoncentrationen.

Jämförelse ska göras såsom en procentandel av det okorrigerade resultatet. Skillnaden mellan okorrigerade och korrigerade bromsspecifika utsläppsvärden ska ligga inom det största av ± 4 % av de okorrigerade bromsspecifika utsläppsvärdena eller ± 4 % av respektive gränsvärde. Om avdriften är större än 4 % ska provningen ogiltigförklaras.

Om korrigering av avdrift tillämpas ska endast de avdriftskorrigerade utsläppsresultaten användas vid rapportering av utsläpp.

8.6.2   Beräkning av NMHC och CH4

Beräkningen av NMHC och CH4 beror på den kalibreringsmetod som används. Den flamjoniseringsdetektor som används vid mätningen utan icke-metanavskiljare (undre vägen i figur 11 i tillägg 3), ska kalibreras med propan. Vid kalibrering av flamjoniseringsdetektorn i serie med icke-metanavskiljaren (övre vägen i figur 11 i tillägg 3), är följande metoder tillåtna:

| a) | Kalibreringsgas – propan, propan passerar förbi icke-metanavskiljaren. |
| --- | --- |

a)

Kalibreringsgas – propan, propan passerar förbi icke-metanavskiljaren.

| b) | Kalibreringsgas – metan, metan passerar genom icke-metanavskiljaren. |
| --- | --- |

b)

Kalibreringsgas – metan, metan passerar genom icke-metanavskiljaren.

Koncentrationen av NMHC och CH4 ska beräknas enligt följande för a:

Formula (67)

Formula (68)

Koncentrationen av NMHC och CH4 ska beräknas enligt följande för b:

Formula (67a)

Formula (68a)

där

| c
  HC(w/NMC) | är kolvätekoncentration då provgasflödet passerar genom icke-metanavskiljaren i ppm, |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | är kolvätekoncentration då provgasflödet passerar förbi icke-metanavskiljaren i ppm, |
| r
  h | är metanets reaktionsfaktor bestämd enligt punkt 9.3.7.2, |
| E
  M | är verkningsgrad för metan bestämd enligt punkt 9.3.8.1, |
| E
  E | är verkningsgrad för etan bestämd enligt punkt 9.3.8.2. |

c
  HC(w/NMC)

är kolvätekoncentration då provgasflödet passerar genom icke-metanavskiljaren i ppm,

c
  HC(w/oNMC)

är kolvätekoncentration då provgasflödet passerar förbi icke-metanavskiljaren i ppm,

r
  h

är metanets reaktionsfaktor bestämd enligt punkt 9.3.7.2,

E
  M

är verkningsgrad för metan bestämd enligt punkt 9.3.8.1,

E
  E

är verkningsgrad för etan bestämd enligt punkt 9.3.8.2.

Om r
  h < 1,05, kan den utelämnas i ekvationerna 67, 67a och 68a.

8.6.3   Beräkning av specifika utsläpp

De specifika utsläppen e
  gas och e
  PM (g/kWh) ska beräknas för varje enskild komponent på följande sätt, beroende på typ av provcykel.

För WHSC, WHTC med varmstart eller WHTC med kallstart ska följande ekvation användas:

Formula (69)

där

| m | är massutsläpp för komponenten i g/prov, |
| --- | --- |
| W
  act | är faktiskt cykelarbete i kWh, som fastställts enligt punkt 7.8.6. |

m

är massutsläpp för komponenten i g/prov,

W
  act

är faktiskt cykelarbete i kWh, som fastställts enligt punkt 7.8.6.

För WHTC ska det slutliga provresultatet vara ett viktat medelvärde av kallstartsprov och varmstartsprov enligt följande ekvation:

Formula (70)

där

| m
  cold | är massutsläpp av komponenten vid kallstartsprovningen i g/provning, |
| --- | --- |
| m
  hot | är massutsläpp av komponenten vid varmstartsprovningen i g/provning, |
| W
  act,cold | är det faktiska cykelarbetet vid kallstartsprovningen i kWh, |
| W
  act,hot | är det faktiska cykelarbetet vid varmstartsprovningen i kWh. |

m
  cold

är massutsläpp av komponenten vid kallstartsprovningen i g/provning,

m
  hot

är massutsläpp av komponenten vid varmstartsprovningen i g/provning,

W
  act,cold

är det faktiska cykelarbetet vid kallstartsprovningen i kWh,

W
  act,hot

är det faktiska cykelarbetet vid varmstartsprovningen i kWh.

Om periodisk regenerering enligt punkt 6.6.2 är tillämplig, ska regenereringsjusteringsfaktorerna k
  r,u eller k
  r,d multipliceras med respektive adderas till det specifika utsläppsresultat e som fastställts i ekvationerna 69 och 70.

9.   SPECIFIKATION OCH KONTROLL AV UTRUSTNING

Denna bilaga innehåller inga närmare krav på utrustning eller system för mätning av flöde, tryck och temperatur. Istället anges endast linearitetskraven för sådan utrustning eller sådana system som krävs för utförande av utsläppsprovning i punkt 9.2.

9.1   Dynamometerspecifikation

En motordynamometer med adekvata egenskaper för tillämplig provcykel som beskrivs i punkterna 7.2.1 och 7.2.2 ska användas.

Mätutrustning för vridmoment och varvtal ska möjliggöra en mätnoggrannhet för vevaxelns effekt som krävs för att följa kontrollkraven för cykeln. Ytterligare beräkningar kan bli nödvändiga. Mätutrustningens noggrannhet ska vara sådan att linearitetskraven i tabell 7 i punkt 9.2 inte överskrids.

9.2   Linearitetskrav

Kalibreringen av alla mätinstrument och mätsystem ska vara spårbar till nationella (internationella) standarder. Mätinstrument och mätsystem ska uppfylla linearitetskraven i tabell 7. Linearitetskontroll enligt punkt 9.2.1 ska utföras för gasanalysatorerna minst var tredje månad, eller så snart som systemet repareras eller ändras på ett sätt som kan påverka kalibreringen. För andra instrument och system ska lineariteten kontrolleras i enlighet med förfaranden för internrevision, av instrumenttillverkaren eller i enlighet med kraven i ISO 9000.

Tabell 7

Linearitetskrav på instrument och mätsystem

| Mätsystem | | Lutning
  a1 | Standard-fel
  SEE | Förklaringsgrad
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Motorvarvtal | ≤ 0,05 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Motorns vridmoment | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Bränsleflöde | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Luftflöde | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Avgasflöde | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Flöde av utspädningsgas | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Utspätt avgasflöde | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Provflöde | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gasanalysatorer | ≤ 0,5 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gasdelare | ≤ 0,5 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Temperaturer | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Tryck | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Partikelvåg | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Mätsystem

Formula

Lutning

a1

Standard-fel

SEE

Förklaringsgrad

r2

Motorvarvtal

≤ 0,05 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Motorns vridmoment

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Bränsleflöde

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Luftflöde

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Avgasflöde

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Flöde av utspädningsgas

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Utspätt avgasflöde

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Provflöde

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gasanalysatorer

≤ 0,5 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gasdelare

≤ 0,5 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Temperaturer

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Tryck

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Partikelvåg

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1   Linearitetskontroll

9.2.1.1   Inledning

Lineariteten ska kontrolleras för varje mätsystem som förtecknas i tabell 7. Minst 10 referensvärden, eller såsom annars anges, ska tillföras mätsystemet och uppmätta värden ska jämföras med referensvärden med hjälp av linjär regression enligt minstakvadratmetoden i enlighet med ekvation 11. De största tillåtna värdena i tabell 6 avser största värden som förväntas under provning.

9.2.1.2   Allmänna krav

Mätsystemen ska värmas upp enligt instrumenttillverkarens rekommendationer. Mätsystemen ska köras vid specificerade temperaturer, tryck och flöden.

9.2.1.3   Förfarande

Lineariteten ska kontrolleras för varje normalt använt driftsintervall med följande steg:

| a) | Instrumentet ska nollställas genom att en nollsignal påförs. För gasanalysatorer ska renad syntetisk luft (eller kväve) ledas in direkt till analysatorns intag. |
| --- | --- |

a)

Instrumentet ska nollställas genom att en nollsignal påförs. För gasanalysatorer ska renad syntetisk luft (eller kväve) ledas in direkt till analysatorns intag.

| b) | Instrumentet ska spännas genom att en spännsignal påförs. För gasanalysatorer ska en lämplig spänngas ledas in direkt till analysatorns intag. |
| --- | --- |

b)

Instrumentet ska spännas genom att en spännsignal påförs. För gasanalysatorer ska en lämplig spänngas ledas in direkt till analysatorns intag.

| c) | Nollställningsförfarandet enligt a ska upprepas. |
| --- | --- |

c)

Nollställningsförfarandet enligt a ska upprepas.

| d) | Kontrollen ska utföras genom att minst 10 referensvärden (inkl. noll) påförs, som ligger inom intervallet noll till det högsta värde som förväntas under utsläppsprovningen. För gasanalysatorer ska kända gaskoncentrationer i enlighet med punkt 9.3.3.2 ledas in direkt till analysatorns intag. |
| --- | --- |

d)

Kontrollen ska utföras genom att minst 10 referensvärden (inkl. noll) påförs, som ligger inom intervallet noll till det högsta värde som förväntas under utsläppsprovningen. För gasanalysatorer ska kända gaskoncentrationer i enlighet med punkt 9.3.3.2 ledas in direkt till analysatorns intag.

| e) | Med en datafångstfrekvens på minst 1 Hz ska referensvärdena mätas och mätvärdena registreras under 30 s. |
| --- | --- |

e)

Med en datafångstfrekvens på minst 1 Hz ska referensvärdena mätas och mätvärdena registreras under 30 s.

| f) | De aritmetiska medelvärdena under perioden på 30 s ska användas för att beräkna parametrarna för linjär regression enligt minska kvadratmetoden enligt ekvation 11 i punkt 7.8.7. |
| --- | --- |

f)

De aritmetiska medelvärdena under perioden på 30 s ska användas för att beräkna parametrarna för linjär regression enligt minska kvadratmetoden enligt ekvation 11 i punkt 7.8.7.

| g) | Parametrarna för linjär regression ska uppfylla kraven i tabell 7 i punkt 9.2. |
| --- | --- |

g)

Parametrarna för linjär regression ska uppfylla kraven i tabell 7 i punkt 9.2.

| h) | Nollställningen ska kontrolleras på nytt och kontrollen upprepas vid behov. |
| --- | --- |

h)

Nollställningen ska kontrolleras på nytt och kontrollen upprepas vid behov.

9.3   Gasutsläppsmätning och provtagningssystem

9.3.1   Specifikationer av analysatorerna

9.3.1.1   Allmänt

Analysatorerna ska ha mätområde och reaktionstid som är lämpliga med avseende på den nödvändiga noggrannheten för mätning av avgaskomponenter under transienta och fortvariga förhållanden.

Utrustningens elektromagnetiska kompatibilitet (EMC) ska ligga på en sådan nivå att ytterligare fel minimeras.

9.3.1.2   Noggrannhet

Noggrannheten, definierad som avvikelsen mellan analysatorns avläsning och referensvärdet, får inte överskrida ±2 % av avläst värde eller ±0,3 % av fullt skalutslag, beroende på vad som är störst.

9.3.1.3   Repeterbarhet

Repeterbarheten, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid 10 upprepade utslag från en given kalibrering eller spänngas, får inte vara större än ± 1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för varje område över 155 ppm (eller ppm C) som används eller ± 2 % av varje område under 155 ppm (eller ppm C) som används.

9.3.1.4   Störningar

Analysatorns största utslagsvariation för nollställnings- och kalibrerings- eller spänngaser under varje tiosekundersperiod får inte överskrida 2 % av fullt skalutslag för samtliga de mätområden som används.

9.3.1.5   Nollpunktsavvikelse

Nollpunktsavvikelsen ska anges av instrumentets tillverkare.

9.3.1.6   Spännpunktsavdrift

Spännreaktionsavvikelsen ska anges av instrumentets tillverkare.

9.3.1.7   Stigtid

Stigtiden för analysatorn i mätsystemet får inte överstiga 2,5 s.

9.3.1.8   Gastorkning

Avgaserna kan mätas våta eller torra. Torkanordningen (om sådan används) ska ha minimal inverkan på koncentrationen av de gaser som mäts. Kemiska torkare är inte en godtagbar metod för att avlägsna vatten från provet.

9.3.2   Gasanalysatorer

9.3.2.1   Inledning

I punkterna 9.3.2.2–9.3.2.7 beskrivs de mätprinciper som ska användas. En detaljerad beskrivning av mätsystemen finns i tillägg 3. De gaser som ska mätas ska analyseras med hjälp av följande instrument. För olinjära analysatorer är det tillåtet att använda lineariseringskretsar.

9.3.2.2   Analys av kolmonoxid (CO)

Kolmonoxidanalysatorn ska vara av typen icke-dispersiv infrarödabsorption (NDIR).

9.3.2.3   Analys av koldioxid (CO2)

Koldioxidanalysatorn ska vara av typen icke-dispersiv infrarödabsorption (NDIR).

9.3.2.4   Analys av kolväten (HC)

Kolväteanalysatorn ska vara av typen uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) med uppvärmda detektorer, ventiler, rörledningar osv., så att gasens temperatur hålls vid 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C). Som alternativ får för naturgasdrivna motorer och gnisttändningsmotorer kolväteanalysatorn vara av typen icke-uppvärmd flamjoniseringsdetektor (FID) beroende på vilken metod som används (se punkt A.3.1.3 i tillägg 3).

9.3.2.5   Analys av metan (CH4) och icke-metankolväten (NMHC)

Bestämningen av metan och icke-metanfraktionen ska göras med en uppvärmd icke-metanavskiljare kopplad i serie med två flamjoniseringsdetektorer (FID) enligt punkterna A.3.1.4 och A.3.1.5 i tillägg 3. Komponenternas koncentration ska bestämmas enligt punkt 8.6.2.

9.3.2.6   Analys av kväveoxider (NOx)

Två mätinstrument specificeras för mätning av NOx och endera kan användas under förutsättning att det uppfyller de kriterier som anges i punkt 9.3.2.6.1 respektive 9.3.2.6.2. Vid bestämning av huruvida ett alternativt mätförfarande är ett likvärdigt system, i enlighet med punkt 5.1.1, är endast CLD tillåten.

9.3.2.6.1   Kemiluminiscensdetektor (CLD)

Analysatorn för kväveoxider ska vara av typen kemiluminiscensdetektor (CLD) eller uppvärmd kemiluminiscensdetektor (HCLD) med NO2/NO-omvandlare, om mätningen görs på torr bas. Om mätningen görs på våt bas ska en HCLD med omvandlare som hålls över 328 K (55 °C) användas, förutsatt att vattendämpningskontrollen (se punkt 9.3.9.2.2) utförts med tillfredsställande resultat. Provtagningsbanan ska för både CLD och HCLD ha en väggtemperatur på 328–473 K (55–200 °C) fram till omvandlaren (torr mätning) respektive analysatorn (våt mätning).

9.3.2.6.2   Icke-dispersiv ultraviolettdetektor (NDUV)

En icke-dispersiv ultraviolettanalysator (NDUV) ska användas för att mäta koncentrationen av NOx. Om NDUV-analysatorn endast mäter NO, ska en NO2/NO-omvandlare placeras före NDUV-analysatorn. NDUV-temperaturen ska bibehållas för att förhindra att vatten kondenseras, om inte en vattenavskiljare har installerats före NO2/NO-omvandlaren eller före analysatorn.

9.3.2.7   Mätning av luft-bränsleförhållande

Utrustningen för mätning av luft-bränsleförhållandet, som används för att bestämma avgasflödet i enlighet med punkt 8.4.1.6, ska vara en sensor med stort mätområde eller en lambdasensor av Zirconia-typ. Sensorn ska monteras direkt på avgasröret, där avgastemperaturen är tillräckligt hög för att eliminera vattenkondensering.

Noggrannheten för sensorn med inbyggd elektronik ska ligga inom

| ± 3 % av avläst värde | för | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 % av avläst värde | för | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 % av avläst värde | för | 5 ≤ λ |

± 3 % av avläst värde

för

λ < 2

± 5 % av avläst värde

för

2 ≤ λ < 5

± 10 % av avläst värde

för

5 ≤ λ

För att uppfylla ovannämnda noggrannhetskrav ska sensorn kalibreras enligt instrumenttillverkarens anvisningar.

9.3.3   Gaser

Livslängden ska respekteras för samtliga gaser.

9.3.3.1   Rena gaser

Den renhet som krävs hos gaserna är fastställd genom de föroreningsgränser som anges nedan. Följande gaser måste finnas tillgängliga vid genomförandet av provet:

| a) | För outspädda avgaser
  Renad kvävgas
  (förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  Renad syrgas
  (renhetsgrad > 99,5 volymprocent O2)
  Väte-heliumblandning (bränsle till FID-brännare)
  (40 ± 1 % väte, resten helium)
  (förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  Renad syntetisk luft
  (förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (syrehalt 18–21 volymprocent) |
| --- | --- |

a)

För outspädda avgaser

Renad kvävgas

(förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Renad syrgas

(renhetsgrad > 99,5 volymprocent O2)

Väte-heliumblandning (bränsle till FID-brännare)

(40 ± 1 % väte, resten helium)

(förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Renad syntetisk luft

(förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(syrehalt 18–21 volymprocent)

| b) | För utspädda avgaser (alternativ för outspädda avgaser)
  Renad kvävgas
  (förorening ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  Renad syrgas
  (renhetsgrad > 99,5 volymprocent O2)
  Väte-heliumblandning (bränsle till FID-brännare)
  (40 ± 1 % väte, resten helium)
  (förorening ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)
  Renad syntetisk luft
  (förorening ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (syrehalt 20,5–21,5 volymprocent)
  Om gasflaskor inte finns tillgängliga kan en gasrenare användas, om föroreningsnivåerna kan bevisas. |
| --- | --- |

b)

För utspädda avgaser (alternativ för outspädda avgaser)

Renad kvävgas

(förorening ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

Renad syrgas

(renhetsgrad > 99,5 volymprocent O2)

Väte-heliumblandning (bränsle till FID-brännare)

(40 ± 1 % väte, resten helium)

(förorening ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

Renad syntetisk luft

(förorening ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(syrehalt 20,5–21,5 volymprocent)

Om gasflaskor inte finns tillgängliga kan en gasrenare användas, om föroreningsnivåerna kan bevisas.

9.3.3.2   Kalibrerings- och spänngaser

Blandningar av gaser med följande kemiska sammansättning ska finnas tillgängliga, om tillämpligt. Andra gaskombinationer är tillåtna, förutsatt att gaserna inte reagerar med varandra. Den av tillverkaren angivna sista användningsdagen för kalibreringsgaserna ska antecknas.

C3H8 och renad syntetisk luft (se punkt 9.3.3.1).

CO och renad kvävgas.

NO och renad kvävgas.

NO2 och renad syntetisk luft.

CO2 och renad kvävgas.

CH4 och renad syntetisk luft.

C2H6 och renad syntetisk luft.

Den verkliga koncentrationen hos en kalibrerings- och spänngas ska ligga inom ± 1 % av nominellt värde och ska vara spårbar till nationella eller internationella standarder. Alla koncentrationer hos kalibreringsgas ska anges på volymbas (volymprocent eller volym-ppm).

9.3.3.3   Gasdelare

De gaser som används för kalibrering och inställning av mätområde kan också erhållas med hjälp av gasdelare (precisionsblandare), i vilka utspädning sker med renad N2 eller med renad syntetisk luft. Noggrannheten hos gasdelaren ska vara sådan att koncentrationerna hos de blandade kalibreringsgaserna kan bestämmas med en noggrannhet på ± 2 %. Noggrannhetskravet innebär att de primärgaser som ingår i blandningen måste vara kända med en noggrannhet på minst ± 1 %, och de måste vara spårbara till nationella eller internationella gasstandarder. Verifieringen ska utföras vid 15–50 % av fullt skalutslag för varje kalibrering med gasdelare. Om den första verifieringen underkänns, kan man utföra en ytterligare verifiering med hjälp av en annan kalibreringsgas.

Blandaren kan också kontrolleras med ett linjärt instrument, t.ex. med NO-gas och en kemiluminiscensdetektor. Instrumentets spännvärde ska justeras med spänngas kopplad direkt till instrumentet. Gasdelaren ska kontrolleras vid de inställningar som ska användas, och det nominella värdet ska jämföras med den koncentration som uppmätts med instrumentet. Skillnaden ska vid varje punkt ligga inom ± 1 % av det nominella värdet.

För kontroll av lineariteten i enlighet med punkt 9.2.1 ska gasdelarens noggrannhet ligga inom ± 1 %.

9.3.3.4   Gaser för kontroll av syreinterferens

Gaser för kontroll av syreinterferens är en blandning av propan, syre och kväve. De ska innehålla propan med 350 ppm C ± 75 ppm C kolväten. Koncentrationsvärdet ska bestämmas till kalibreringsgastoleranser genom kromatografisk analys av alla kolväten plus orenheter eller genom dynamisk blandning. Den syrekoncentration som krävs för provning av gnisttändningsmotorer och kompressionständningsmotorer anges i tabell 8, återstoden ska vara renad kvävgas.

Tabell 8

Gaser för kontroll av syreinterferens

| Motortyp | O2-koncentration (%) |
| --- | --- |
| Kompressionständning | 21 (20–22) |
| Kompressions- och gnisttändning | 10 (9–11) |
| Kompressions- och gnisttändning | 5 (4–6) |
| Gnisttändning | 0 (0–1) |

Motortyp

O2-koncentration (%)

Kompressionständning

21 (20–22)

Kompressions- och gnisttändning

10 (9–11)

Kompressions- och gnisttändning

5 (4–6)

Gnisttändning

0 (0–1)

9.3.4   Läckagekontroll

En kontroll av systemets läckage ska utföras. Provtagningssonden kopplas bort från avgassystemet och dess ände pluggas. Analysatorpumpen ska slås på. Efter en inledande stabiliseringsperiod ska alla flödesmätare visa ungefär noll, om inga läckor finns. Om så inte är fallet kontrolleras provtagningsledningarna och felet rättas till.

Det maximalt tillåtna läckaget på vakuumsidan ska vara 0,5 % av flödet vid drift för den del av systemet som kontrolleras. Analysator- och bypass-flöden får användas för uppskattning av de flöden som förekommer vid drift av provsystemet.

Alternativt kan systemet tömmas till ett tryck på minst 20 kPa vakuum (80 kPa absolutvärde). Efter en inledande stabiliseringsperiod får tryckökningen Δp (kPa/min) i systemet inte överstiga

Formula (71)

där

| V
  s | är systemvolym i l, |
| --- | --- |
| qvs | är systemflöde i l/min. |

V
  s

är systemvolym i l,

qvs

är systemflöde i l/min.

En annan metod är att göra en stegvis förändring av koncentrationen vid provtagningsledningens början genom att byta från nollställningsgas till spänngas. Om avläsningen för en korrekt kalibrerad analysator efter tillräcklig tid är ≤ 99 % jämfört med den påförda koncentrationen tyder detta på ett läckageproblem som ska rättas till.

9.3.5   Kontroll av analyssystemets reaktionstid

Reaktionstiden ska bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätning (dvs. tryck, flöden, analysatorns filterinställningar och andra faktorer som påverkar reaktionstiden). Reaktionstiden fastställs genom att man byter gas direkt vid provtagningssondens inlopp. Gasbytet ska ske på mindre än 0,1 s. De gaser som används för provet ska orsaka en koncentrationsändring av minst 60 % av fullskaleutslaget (FS).

Varje gaskomponents spårhalt ska registreras. Reaktionstiden definieras som tidsskillnaden mellan gasbytet och den därpå registrerade koncentrationsändringen. Systemets reaktionstid (t
  90) är omvandlingstiden i mätdetektorn plus detektorns stigtid. Omvandlingstiden definieras som tiden mellan ändringen (t
  0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 10 % av slutvärdet (t
  10). Stigtiden definieras som tiden mellan utvärden på 10 % och 90 % av slutvärdet (t
  90–t
  10).

För tidsförskjutningen av analysatorns och avgasflödets signaler definieras omvandlingstiden som tiden mellan ändringen (t
  0) och den tidpunkt då utvärdet uppnått 50 % av slutvärdet (t
  50).

Systemets reaktionstid ska vara ≤ 10 s med en stigtid på ≤ 2,5 s i enlighet med punkt 9.3.1.7 för alla begränsade beståndsdelar (CO, NOx, HC eller NMHC) och för samtliga mätområden som används. Om en icke-metanavskiljare används för mätning av icke-metankolväten får systemets reaktionstid överstiga 10 s.

9.3.6   Prov av NOx-omvandlarens verkningsgrad

Verkningsgraden hos omvandlaren från NO2 till NO kontrolleras i enlighet med punkterna 9.3.6.1–9.3.6.8 (se figur 8).

Image

9.3.6.1   Provuppställning

Med den provuppställning som visas i figur 8 och det förfarande som beskrivs nedan kan omvandlarens verkningsgrad provas med hjälp av en ozongenerator.

9.3.6.2   Kalibrering

Kemiluminiscensdetektorn och den uppvärmda kemiluminiscensdetektorn ska kalibreras inom det vanligaste driftsområdet enligt tillverkarens anvisningar med hjälp av nollställnings- och spänngas (där NO-halten ska uppgå till ca 80 % av driftsområdet och NO2-koncentrationen i gasblandningen till mindre än 5 % av NO-koncentrationen). NOx-analysatorn ska vara i NO-läge så att spänngasen inte leds genom omvandlaren. Registrera den avlästa koncentrationen.

9.3.6.3   Beräkning

Omvandlarens verkningsgrad i procent ska beräknas enligt följande:

Formula (72)

där

| a | är NOx-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.6, |
| --- | --- |
| b | är NOx-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.7, |
| c | är NO-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.4, |
| d | är NO-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.5. |

a

är NOx-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.6,

b

är NOx-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.7,

c

är NO-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.4,

d

är NO-koncentrationen enligt punkt 9.3.6.5.

9.3.6.4   Tillförsel av syre

Via ett T-rör tillförs syrgas eller nollställningsluft fortlöpande till gasflödet tills den avlästa koncentrationen är ca 20 % mindre än den avlästa kalibreringskoncentration som anges i punkt 9.3.6.2 (analysatorn är i NO-läge).

Den avlästa koncentrationen (c) ska registreras. Ozongeneratorn ska vara avstängd under hela detta förlopp.

9.3.6.5   Aktivering av ozongeneratorn

Ozongeneratorn aktiveras nu så att den alstrar tillräckligt mycket ozon för att sänka NO-koncentrationen till cirka 20 % (lägst 10 %) av den kalibreringskoncentration som anges i punkt 9.3.6.2. Den avlästa koncentrationen (d) ska registreras (analysatorn är i NO-läge).

9.3.6.6   NOx-läge

NO-analysatorn kopplas sedan om till NOx-läge, vilket innebär att gasblandningen (som består av NO, NO2, O2 och N2) passerar genom omvandlaren. Den avlästa koncentrationen (a) ska registreras (analysatorn är i NOx-läge).

9.3.6.7   Avstängning av ozongeneratorn

Ozongeneratorn är nu avstängd. Den gasblandning som beskrivs i punkt 9.3.6.6 passerar genom omvandlaren in i detektorn. Den avlästa koncentrationen (b) ska registreras (analysatorn är i NOx-läge).

9.3.6.8   NO-läge

NO-analysatorn kopplas om till NO-läge med ozongeneratorn är avstängd och flödet av syrgas eller syntetisk luft kopplas ur. Analysatorns avlästa NOx-värde får inte avvika med mer än ± 5 % från det värde som uppmätts enligt punkt 9.3.6.2 (analysatorn är i NO-läge).

9.3.6.9   Provintervall

Omvandlarens verkningsgrad ska provas minst en gång i månaden.

9.3.6.10   Krav på verkningsgrad

Omvandlarens verkningsgrad E
  NOx får inte vara mindre än 95 %.

Om ozongeneratorn, när analysatorn är inställd på det vanligaste driftsområdet, inte ger en reduktion från 80 till 20 % enligt punkt 9.3.6.5 ska det högsta mätområde som ger reduktionen användas.

9.3.7   Inställning av flamjoniseringsdetektorn (FID)

9.3.7.1   Optimering av detektorns reaktion

Flamjoniseringsdetektorn ska justeras enligt instrumenttillverkarens anvisningar. En spänngas bestående av propan i luft ska användas för att optimera utslaget inom det vanligaste mätområdet.

Med bränsle- och luftflöden inställda enligt tillverkarens rekommendationer ska en spänngas med 350 ± 75 ppm C föras in i analysatorn. Utslaget vid ett visst bränsleflöde bestäms utifrån skillnaden mellan utslagen från spänngasen respektive nollställningsgasen. Bränsleflödet ska ökas respektive minskas stegvis uppåt och nedåt i förhållande till tillverkarens specifikation. Utslagen från spänngasen och nollställningsgasen vid dessa bränsleflöden ska registreras. Skillnaden mellan utslaget från spänn- respektive nollställningsgas ritas upp i ett diagram, och bränsleflödet ställs in mot den del av kurvan som motsvarar de högsta värdena. Detta är utgångspunkten för flödesinställningen, men den kan behöva justeras ytterligare med beaktande av reaktionsfaktorerna för kolväten och kontrollen av syreinterferens enligt punkterna 9.3.7.2 och 9.3.7.3. Om reaktionsfaktorerna för syreinterferens eller kolväten inte uppfyller de specifikationer som anges nedan ska luftflödet justeras stegvis uppåt och nedåt i förhållande till tillverkarens specifikation, och punkterna 9.3.7.2 och 9.3.7.3 upprepas för varje flöde.

Alternativt kan optimeringen utföras enligt förfarandet i SAE paper nr 770141.

9.3.7.2   Reaktionsfaktorer för kolväten

Analysatorns linearitet ska kontrolleras med hjälp av propan i luft och renad syntetisk luft i enlighet med punkt 9.2.1.3.

Reaktionsfaktorerna ska bestämmas när en analysator tas i bruk och efter större serviceintervall. Reaktionsfaktorn (r
  h) för en viss typ av kolväte är förhållandet mellan C1-avläsningen på FID och koncentrationen i gascylindern uttryckt som ppm C1.

Provningsgasens koncentration ska vara på en nivå som ger ett utslag motsvarande cirka 80 % av fullt skalutslag. Koncentrationen ska vara känd med en noggrannhet av ± 2 % i förhållande till en gravimetrisk standard uttryckt i volym. Dessutom ska gascylindern konditioneras i förväg under 24 timmar vid en temperatur på 298 ± 5 K (25 ± 5 °C).

Följande provgaser ska användas, med följande relativa reaktionsfaktorområden:

| a) | Metan och renad syntetisk luft | 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15. |
| --- | --- | --- |
| b) | Propen och renad syntetisk luft | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1. |
| c) | Toluen och renad syntetisk luft | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1. |

a)

Metan och renad syntetisk luft

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15.

b)

Propen och renad syntetisk luft

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1.

c)

Toluen och renad syntetisk luft

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1.

Dessa värden anges relativt ett r
  h på 1 för propan och renad syntetisk luft.

9.3.7.3   Kontroll av syreinterferens

Endast för analysatorer av outspädda avgaser ska syreinterferensen kontrolleras när analysatorn tas i drift och efter större serviceintervall.

Ett mätområde ska väljas så att provgaserna för kontrollen av syreinterferens ligger inom den övre halvan. Ugnen ska vid provet hålla föreskriven temperatur. Specifikationer för gaser för kontroll av syreinterferens anges i punkt 9.3.3.4.

| a) | Analysatorn ska nollställas. |
| --- | --- |

a)

Analysatorn ska nollställas.

| b) | Analysatorn ska tillföras en spänngas med 0 % syrehalt för gnisttändningsmotorer. Instrument för kompressionständningsmotorer ska tillföras spänngas med 21 % syrehalt. |
| --- | --- |

b)

Analysatorn ska tillföras en spänngas med 0 % syrehalt för gnisttändningsmotorer. Instrument för kompressionständningsmotorer ska tillföras spänngas med 21 % syrehalt.

| c) | Nollpunktsutslaget ska kontrolleras igen. Om det har ändrats med mer än 0,5 % av fullt skalutslag ska stegen a och b i denna punkt upprepas. |
| --- | --- |

c)

Nollpunktsutslaget ska kontrolleras igen. Om det har ändrats med mer än 0,5 % av fullt skalutslag ska stegen a och b i denna punkt upprepas.

| d) | 5 %- och 10 %-kontrollgaserna för syreinterferens ska tillföras. |
| --- | --- |

d)

5 %- och 10 %-kontrollgaserna för syreinterferens ska tillföras.

| e) | Nollpunktsutslaget ska kontrolleras igen. Om det har ändrats med mer än ± 1 % av fullt skalutslag, ska provningen göras om. |
| --- | --- |

e)

Nollpunktsutslaget ska kontrolleras igen. Om det har ändrats med mer än ± 1 % av fullt skalutslag, ska provningen göras om.

| f) | Syreinterferensen E
  O2 ska beräknas för båda de blandningar som anges i d på följande sätt:

   (73)
  med analysatorns utslag

   (74)
  där







  c
  ref,b | är referenskolvätekoncentration i steg b i ppm C, |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | är referenskolvätekoncentration i steg d i ppm C, |
| c
  FS,b | är fullskalekolvätekoncentration i steg b i ppm C, |
| c
  FS,d | är fullskalekolvätekoncentration i steg d i ppm C, |
| c
  m,b | är uppmätt kolvätekoncentration i steg b i ppm C, |
| c
  m,d | är uppmätt kolvätekoncentration i steg d i ppm C. |

f)

Syreinterferensen E
  O2 ska beräknas för båda de blandningar som anges i d på följande sätt:

Formula (73)

med analysatorns utslag

Formula (74)

där

c
  ref,b

är referenskolvätekoncentration i steg b i ppm C,

c
  ref,d

är referenskolvätekoncentration i steg d i ppm C,

c
  FS,b

är fullskalekolvätekoncentration i steg b i ppm C,

c
  FS,d

är fullskalekolvätekoncentration i steg d i ppm C,

c
  m,b

är uppmätt kolvätekoncentration i steg b i ppm C,

c
  m,d

är uppmätt kolvätekoncentration i steg d i ppm C.

| g) | Syreinterferensen E
  O2 ska vara mindre än ±1,5 % för alla erforderliga syreinterferenskontrollgaser före provning. |
| --- | --- |

g)

Syreinterferensen E
  O2 ska vara mindre än ±1,5 % för alla erforderliga syreinterferenskontrollgaser före provning.

| h) | Om syreinterferensen E
  O2 är större än ±1,5 % kan den rättas till genom att luftflödet, bränsleflödet och provflödet stegvis justeras ovanför och under tillverkarens specifikationer. |
| --- | --- |

h)

Om syreinterferensen E
  O2 är större än ±1,5 % kan den rättas till genom att luftflödet, bränsleflödet och provflödet stegvis justeras ovanför och under tillverkarens specifikationer.

| i) | Syreinterferensen ska upprepas för varje ny inställning. |
| --- | --- |

i)

Syreinterferensen ska upprepas för varje ny inställning.

9.3.8   Icke-metanavskiljarens verkningsgrad

Icke-metanavskiljaren (NMC) används för att avlägsna de kolväten som inte är metan ur provgasen. Det sker genom oxidering av alla kolväten utom metan. Teoretiskt är avskiljningen av metan 0 %, och för de övriga kolvätena, som representeras av etan, är den 100 %. För en noggrann mätning av icke-metankolväten ska de två procenttalen för avskiljningen bestämmas och användas för beräkningen av massflödet av icke-metanutsläpp (se punkt 8.5.2).

9.3.8.1   Verkningsgrad för metan

Metankalibreringsgas leds genom flamjoniseringsdetektorn med respektive utan passage genom icke-metanavskiljaren, och de två koncentrationerna registreras. Verkningsgraden bestäms på följande sätt:

Formula (75)

där

| c
  HC(w/NMC) | är kolvätekoncentration med CH4 som flödar genom icke-metanavskiljaren i ppm C, |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | är kolvätekoncentration med CH4 som flödar förbi icke-metanavskiljaren i ppm C. |

c
  HC(w/NMC)

är kolvätekoncentration med CH4 som flödar genom icke-metanavskiljaren i ppm C,

c
  HC(w/o NMC)

är kolvätekoncentration med CH4 som flödar förbi icke-metanavskiljaren i ppm C.

9.3.8.2   Verkningsgrad för etan

Etankalibreringsgas leds genom flamjoniseringsdetektorn med respektive utan passage genom icke-metanavskiljaren, och de två koncentrationerna registreras. Verkningsgraden bestäms på följande sätt:

Formula (76)

där

| c
  HC(w/NMC) | är kolvätekoncentration med C2H6 som flödar genom icke-metanavskiljaren i ppm C, |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | är kolvätekoncentration med C2H6 som flödar förbi icke-metanavskiljaren i ppm C. |

c
  HC(w/NMC)

är kolvätekoncentration med C2H6 som flödar genom icke-metanavskiljaren i ppm C,

c
  HC(w/o NMC)

är kolvätekoncentration med C2H6 som flödar förbi icke-metanavskiljaren i ppm C.

9.3.9   Interferenseffekter

Andra gaser än den som analyseras kan störa mätutslaget på flera sätt. Positiv interferens förekommer i NDIR-instrument (icke-dispersiva infrarödanalysatorer) då den störande gasen ger samma effekt som den uppmätta gasen, men i lägre grad. Negativ interferens förekommer i NDIR-instrument genom att den störande gasen vidgar den uppmätta gasens absorptionsband, och i CLD-instrument genom att den störande gasen dämpar strålningen. Interferenskontroller enligt punkterna 9.3.9.1 och 9.3.9.3 ska utföras innan en analysator tas i bruk för första gången och efter längre serviceintervall.

9.3.9.1   Kontroll av interferens hos CO-analysatorn

Vatten och CO2 kan störa CO-analysatorns funktion. En CO2-spänngas med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag inom det högsta driftsområde som används under provning ska därför bubblas genom vatten vid rumstemperatur och analysatorns utslag registreras. Analysatorutslaget får inte vara mer än 2 % av medelkoncentrationen av CO som förväntas under provning.

Interferensförfaranden för CO2 och H2O kan även köras separat. Om CO2- och H2O-nivåerna som används är högre än de högsta nivåer som förväntas vid provning, ska varje observerat interferensvärde viktas ned genom att multiplicera det observerade interferensvärdet med kvoten mellan det högsta förväntade koncentrationsvärdet och det verkliga värde som används under detta förfarande. Separata koncentrationer av H2O vid interferensförfarandet som är lägre än de högsta nivåer som förväntas vid provning kan köras, men den observerade H2O-interferensen ska viktas upp genom att multiplicera med kvoten mellan den högsta förväntade H2O-koncentrationsvärdet och det verkliga värde som används under detta förfarande. Summan av de två viktade interferensvärdena ska uppfylla den tolerans som anges i denna punkt.

9.3.9.2   Kontroller av NOx-analysatorns dämpning för analysator med kemiluminiscensdetektor

De två gaser som är intressanta för CLD-analysatorer (och HCLD-analysatorer) är CO2 och vattenånga. Dämpningseffekterna av dessa gaser är proportionella mot deras koncentration, och därför krävs provmetoder för bestämning av dämpningen vid de högsta koncentrationer som förväntas under provning. Om CLD-analysatorn använder kompenseringsalgoritmer för dämpningen som använder mätinstrument för H2O och/eller CO2, ska dämpningen utvärderas med dessa instrument aktiva och med kompenseringsalgoritmerna tillämpade.

9.3.9.2.1   Kontroll av CO2-dämpning

En CO2-spänngas med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag inom det högsta driftsområdet ska ledas genom NDIR-analysatorn och CO2-värdet registreras som A. Gasen ska sedan spädas omkring 50 % med NO-spänngas och ledas genom NDIR och CLD, och CO2- och NO-värdena registreras som B respektive C. CO2-flödet stängs sedan av, och endast NO-spänngasen leds genom (H)CLD-analysatorn, varvid NO-värdet registreras som D.

Dämpningen i % ska beräknas enligt följande:

Formula (77)

där

| A | är den outspädda CO2-koncentrationen uppmätt med NDIR i %, |
| --- | --- |
| B | är den utspädda CO2-koncentrationen uppmätt med NDIR i %, |
| C | är koncentration av utspädd NO mätt med (H)CLD i ppm, |
| D | är koncentration av outspädd NO mätt med (H)CLD i ppm. |

A

är den outspädda CO2-koncentrationen uppmätt med NDIR i %,

B

är den utspädda CO2-koncentrationen uppmätt med NDIR i %,

C

är koncentration av utspädd NO mätt med (H)CLD i ppm,

D

är koncentration av outspädd NO mätt med (H)CLD i ppm.

Alternativa metoder för spädning och bestämning av CO2- och NO-spänngasvärden, såsom dynamisk blandning, får användas om typgodkännandemyndigheten medger det.

9.3.9.2.2   Kontroll av vattendämpning

Denna kontroll gäller endast mätningar av gaskoncentrationer på våt bas. Vid beräkning av vattendämpning ska man ta hänsyn till att NO-spänngasen späds med vattenånga och att koncentrationen av vattenånga i blandningen ska förstoras upp till den koncentration som förväntas vid provning.

En NO-spänngas med en koncentration på 80–100 % av fullt skalutslag inom det mätområde som normalt används ska ledas genom (H)CLD-analysatorn och NO-värdet registreras som D. NO-spänngasen ska sedan bubblas genom vatten vid rumstemperatur och ledas genom (H)CLD-analysatorn, varvid NO-värdet registreras som C. Vattentemperaturen ska bestämmas och registreras som F. Blandningens mättnadsångtryck för bubbelvattnets temperatur (F) ska bestämmas och registreras som G.

Koncentrationen av vattenånga (i %) i blandningen ska beräknas med formeln

Formula (78)

och registreras som H. Den förväntade koncentrationen av utspädd NO-spänngas (i vattenångan) ska beräknas med formeln

Formula (79)

och registreras som D
  e. För dieselavgaser ska maximal förväntad vattenångkoncentration (i %) under provningen skattas med antagandet att bränslets H/C-förhållande är 1,8/1, utifrån största CO2-koncentration i avgaserna A med formeln

Formula (80)

och registreras som H
  m.

Vattendämpningen i % ska beräknas enligt följande:

Formula (81)

där

| D
  e | är förväntad koncentration av utspädd NO i ppm, |
| --- | --- |
| C | är uppmätt koncentration av utspädd NO i ppm, |
| H
  m | är maximal koncentration av vattenånga i %, |
| H | är verklig koncentration av vattenånga i %. |

D
  e

är förväntad koncentration av utspädd NO i ppm,

C

är uppmätt koncentration av utspädd NO i ppm,

H
  m

är maximal koncentration av vattenånga i %,

H

är verklig koncentration av vattenånga i %.

9.3.9.2.3   Största tillåtna dämpning

Den kombinerade dämpningen för CO2 och vatten ska inte vara större än 2 % av fullt skalutslag.

9.3.9.3   Kontroller av NOx-analysatorns dämpning för analysator med icke-dispersiv ultraviolettdetektor (NDUV)

Kolväten och H2O kan påverka NDUV-analysatorn positivt genom att ge ett utslag liknande det för NOx. Om NDUV-analysatorn använder kompenseringsalgoritmer som använder mätinstrument för andra gaser för att uppfylla denna interferenskontroll, ska sådana mätningar utföras samtidigt för att prova algoritmerna vid kontroll av analysatorns interferens.

9.3.9.3.1   Förfarande

NDUV-analysatorn ska startas, användas, nollställas och förses med spänngas i enlighet med tillverkarens anvisningar. Extraktion av motorns avgaser rekommenderas vid utförandet av denna kontroll. En kemiluminiscensdetektor ska användas för att kvantifiera NOx i avgaserna. CLD-utslaget ska användas som referensvärde. Även kolväten ska mätas i avgaserna med en FID-analysator. FID-utslaget ska användas som referensvärde för kolväte.

Motoravgaserna ska införas i NDUV-analysatorn före eventuell vattenavskiljare, om sådan används vid provningen. Väntetid tills analysatorns utslag har stabiliserats medges. I stabiliseringstiden kan ingå tid för att rena överföringsledningen och beakta analysatorns utslag. Under tiden som alla analysatorer mäter provets koncentration ska 30 s provdata registreras och det aritmetiska medelvärdet för de tre analysatorerna beräknas.

Medelvärdet för CLD ska subtraheras från medelvärdet för NDUV. Denna skillnad ska multipliceras med kvoten mellan den förväntade medelkoncentrationen av kolväten och den koncentration av kolväten som mäts vid kontrollen, enligt följande:

Formula (82)

där

| c
  NOx,CLD | är uppmätt koncentration av NOx med CLD i ppm, |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | är uppmätt koncentration av NOx med NDUV i ppm, |
| c
  HC,e | är förväntad högsta kolvätekoncentration i ppm, |
| c
  HC,e | är uppmätt kolvätekoncentration i ppm. |

c
  NOx,CLD

är uppmätt koncentration av NOx med CLD i ppm,

c
  NOx,NDUV

är uppmätt koncentration av NOx med NDUV i ppm,

c
  HC,e

är förväntad högsta kolvätekoncentration i ppm,

c
  HC,e

är uppmätt kolvätekoncentration i ppm.

9.3.9.3.2   Största tillåtna dämpning

Den kombinerade dämpningen för kolväten och vatten ska inte vara större än 2 % av förväntad NOx-koncentration vid provning.

9.3.9.4   Vattenavskiljare

En vattenavskiljare tar bort vatten som annars kan störa mätningen av NOx.

9.3.9.4.1   Vattenavskiljarens verkningsgrad

För torra CLD-analysatorer ska det visas att vattenavskiljaren för högsta förväntade vattenångkoncentration H
  m (se punkt 9.3.9.2.2) håller fuktigheten i CLD på ≤ 5 g vatten/kg torr luft (eller ca 0,008 % H2O), vilket är 100 % relativ luftfuktighet vid 3,9 °C och 101,3 kPa. Denna specifikation av luftfuktigheten motsvarar också omkring 25 % relativ luftfuktighet vid 25 °C och 101,3 kPa. Detta kan visas genom att temperaturen mäts vid utflödet av en termisk avfuktare eller genom att fuktigheten mäts i en punkt direkt uppströms CLD. Fuktigheten i gasströmmen från CLD kan också mätas förutsatt att det enda flödet in i CLD är flödet från avfuktaren.

9.3.9.4.2   NO2-genomträngning i vattenavskiljaren

Flytande vatten som är kvar i en olämpligt utformad vattenavskiljare kan ta bort NO2 från provet. Om en vattenavskiljare används i kombination med en NDUV-analysator utan NO2/NO-omvandlare före, kan den därför ta bort NO2 från provet före mätning av NOx.

Vattenavskiljare ska medge mätning av minst 95 % av den totala mängden NO2 vid högsta förväntade koncentration av NO2.

9.3.10   Provtagning av outspädda gasformiga utsläpp, om tillämpligt

Provtagningssonderna för gasformiga utsläpp ska placeras minst 0,5 m eller tre gånger avgasrörets diameter, beroende på vilket avstånd som är störst, uppströms avgassystemets utlopp, men tillräckligt nära motorn för att säkerställa en avgastemperatur på minst 343 K (70 °C) vid sonden.

I flercylindriga motorer med avgasgrenrör ska sondens inlopp placeras tillräckligt långt nedströms för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, rekommenderas att grenrören kombineras uppströms provtagningssonden. Om detta inte är praktiskt genomförbart är det tillåtet att ta ett prov separat från den grupp som har det högsta utsläppet av CO2. Vid beräkning av avgasutsläppen ska motorns sammanlagda massflöde av avgaser användas.

Om motorn är utrustad med ett avgasefterbehandlingssystem ska avgasprovet tas nedströms avgasefterbehandlingssystemet.

9.3.11   Provtagning av utspädda gasformiga utsläpp, om tillämpligt

Avgasröret mellan motorn och systemet med fullflödesutspädning ska uppfylla kraven i tillägg 3. Provtagningssonden/-sonderna för gasformiga utsläpp ska placeras i utspädningstunneln i en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade, samt i omedelbar närhet av provtagningssonden för partiklar.

Provtagningen kan generellt sett utföras på två sätt:

| a) | Föroreningarna kan samlas upp i en provtagningssäck under cykeln och mätas när provet körts klart. För kolväten ska provtagningssäcken värmas upp till 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), och för NOx ska provtagningssäckens temperatur ligga över daggpunkten. |
| --- | --- |

a)

Föroreningarna kan samlas upp i en provtagningssäck under cykeln och mätas när provet körts klart. För kolväten ska provtagningssäcken värmas upp till 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), och för NOx ska provtagningssäckens temperatur ligga över daggpunkten.

| b) | Föroreningarna kan mätas kontinuerligt och integreras över cykeln. |
| --- | --- |

b)

Föroreningarna kan mätas kontinuerligt och integreras över cykeln.

Bakgrundskoncentrationen ska bestämmas uppströms utspädningstunneln i enlighet med a eller b och subtraheras från utsläppskoncentrationen enligt punkt 8.5.2.3.2.

9.4   Systemet för partikelmätning och partikelprovtagning

9.4.1   Allmänna specifikationer

För bestämning av partikelmassan krävs ett partikelutspädnings- och partikelprovtagningssystem, ett partikelprovtagningsfilter, en mikrogramvåg och en vägningskammare med kontrollerad temperatur och luftfuktighet. Partikelprovtagningssystemet ska vara utformat så att ett representativt prov av partiklarna i proportion till avgasflödet garanteras.

9.4.2   Allmänna krav på utspädningssystemet

För bestämning av partiklar krävs att provet späds med filtrerad omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve (utspädningsgas). Utspädningssystemet ska ställas in enligt följande:

| a) | Kondensation av vatten i utspädnings- och provtagningssystemen ska elimineras helt. |
| --- | --- |

a)

Kondensation av vatten i utspädnings- och provtagningssystemen ska elimineras helt.

| b) | Temperaturen på de utspädda avgaserna ska hållas mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C) inom 20 cm uppströms och nedströms filterhållaren/-hållarna. |
| --- | --- |

b)

Temperaturen på de utspädda avgaserna ska hållas mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C) inom 20 cm uppströms och nedströms filterhållaren/-hållarna.

| c) | Utspädningsgasens temperatur ska vara mellan 293 K och 325 K (20–52 °C) nära inloppet till utspädningstunneln. |
| --- | --- |

c)

Utspädningsgasens temperatur ska vara mellan 293 K och 325 K (20–52 °C) nära inloppet till utspädningstunneln.

| d) | Det minsta utspädningsförhållandet ska ligga i området 5:1 till 7:1 och minst 2:1 för det primära utspädningssteget baserat på högsta avgasflöde från motorn. |
| --- | --- |

d)

Det minsta utspädningsförhållandet ska ligga i området 5:1 till 7:1 och minst 2:1 för det primära utspädningssteget baserat på högsta avgasflöde från motorn.

| e) | För ett system med delflödesutspädning ska uppehållstiden i systemet från punkten där utspädningsgasen införs till filterhållaren/-hållarna vara mellan 0,5 och 5 sekunder. |
| --- | --- |

e)

För ett system med delflödesutspädning ska uppehållstiden i systemet från punkten där utspädningsgasen införs till filterhållaren/-hållarna vara mellan 0,5 och 5 sekunder.

| f) | För ett system med fullflödesutspädning ska den totala uppehållstiden i systemet från punkten där utspädningsgasen införs till filterhållaren/-hållarna vara mellan 1 och 5 sekunder, och uppehållstiden i det sekundära utspädningssystemet, om sådant används, från punkten där den sekundära utspädningsgasen införs till filterhållaren/-hållarna ska vara åtminstone 0,5 sekunder. |
| --- | --- |

f)

För ett system med fullflödesutspädning ska den totala uppehållstiden i systemet från punkten där utspädningsgasen införs till filterhållaren/-hållarna vara mellan 1 och 5 sekunder, och uppehållstiden i det sekundära utspädningssystemet, om sådant används, från punkten där den sekundära utspädningsgasen införs till filterhållaren/-hållarna ska vara åtminstone 0,5 sekunder.

Det är tillåtet att avfukta utspädningsgasen innan den kommer in i utspädningssystemet, och det är av särskilt praktiskt värde om utspädningsgasens luftfuktighet är hög.

9.4.3   Partikelprovtagning

9.4.3.1   System med delflödesutspädning

Provtagningssonden för partiklar ska placeras i omedelbar närhet av provtagningssonden för gasformiga utsläpp, men ändå på tillräckligt avstånd för att undvika störningar. De bestämmelser som anges i punkt 9.3.10 angående placeringen ska därför också gälla för partikelprovtagning. Provtagningsledningen ska uppfylla kraven i tillägg 3.

I flercylindriga motorer med avgasgrenrör ska sondens inlopp placeras tillräckligt långt nedströms motorn för att säkerställa att provet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, rekommenderas att grenrören kombineras uppströms provtagningssonden. Om detta inte är praktiskt genomförbart är det tillåtet att ta ett prov separat från den grupp som har det högsta partikelutsläppet. Vid beräkning av avgasutsläppen ska grenrörets totala massflöde av avgaser användas.

9.4.3.2   System med fullflödesutspädning

Provtagningssonden för partiklar ska placeras i omedelbar närhet av provtagningssonden för gasformiga utsläpp i utspädningstunneln, men ändå på tillräckligt avstånd för att undvika störningar. De bestämmelser som anges i punkt 9.3.11 angående placeringen ska därför också gälla för partikelprovtagning. Provtagningsledningen ska uppfylla kraven i tillägg 3.

9.4.4   Partikelprovtagningsfilter

Proven på de utspädda avgaserna tas under provningssekvensen med ett filter som uppfyller kraven i punkterna 9.4.4.1–9.4.4.3.

9.4.4.1   Filterspecifikation

Alla filtertyper ska ha insamlingseffektivitet för 0,3 μm DOP (dioktylftalat) på minst 99 %. Filtermaterialet ska antingen vara

| a) | glasfiber belagt med polytetrafluoreten (PTFE), eller |
| --- | --- |

a)

glasfiber belagt med polytetrafluoreten (PTFE), eller

| b) | membran av polytetrafluoreten (PTFE). |
| --- | --- |

b)

membran av polytetrafluoreten (PTFE).

9.4.4.2   Filterstorlek

Filtret ska vara cirkulärt med en nominell diameter av 47 mm (tolerans: 46,50 ± 0,6 mm) och en exponerad diameter (filtrets föroreningsdiameter) på minst 38 mm.

9.4.4.3   Fronthastighet genom filtret

Fronthastigheten genom filtret ska vara mellan 0,90 och 1,00 m/s med mindre än 5 % av det registrerade flödesvärdena utanför detta område. Om den totala partikelmassan på filtret är större än 400 μg, får filtrets fronthastighet minskas till 0,5 m/s. Fronthastigheten ska beräknas som provets volymetriska flödesvolym vid trycket uppströms filtret och temperaturen på filterfronten, dividerad med filtrets exponerade yta.

9.4.5   Specifikationer för vägningskammaren och analysvågen

Kammaren ska vara fri från alla eventuella föroreningar från omgivningen (t.ex. damm, aerosoler och halvflyktiga material) som kan förorena partikelfiltren. Vägningskammaren ska uppfylla de nödvändiga specifikationerna under minst 60 minuter innan filter vägs.

9.4.5.1   Villkor för vägningskammaren

Vid all konditionering och vägning av filter ska temperaturen i den kammare där partikelfiltren konditioneras och vägs hållas vid en temperatur på 295 ± 1 K (22 ± 1 °C). Luftfuktigheten ska hållas på en daggpunkt på 282,5 ± 1 K (9,5 ± 1 °C).

Om omgivningarna för stabiliseringen och vägningen är separerade, ska temperaturen i stabiliseringsomgivningen hållas inom en tolerans på 295 ± 3 K (22 ± 3 °C), men kravet på daggpunkten kvarstår på 282,5 ± 1 K (9,5 ± 1 °C).

Fuktighet och omgivningstemperatur ska registreras.

9.4.5.2   Vägning av referensfilter

Minst två oanvända referensfilter ska vägas inom 12 timmar från, dock helst samtidigt med, vägningen av provtagningsfiltren. De ska vara av samma material som provtagningsfiltren. Korrigeringen för bärkraft ska tillämpas på vägningarna.

Om referensfiltrens vikt mellan vägningarna av provtagningsfiltren ändras med mer än 10 μg, ska samtliga provtagningsfilter kasseras och avgasprovningen göras om.

Referensfiltren ska regelbundet bytas ut enligt gott tekniskt omdöme, men minst en gång per år.

9.4.5.3   Analysvåg

Den analysvåg som används för att bestämma filtrets vikt ska uppfylla det linearitetskontrollkrav som anges i tabell 7 i punkt 9.2. Detta innebär en noggrannhet (standardavvikelse) på minst 2 μg och en upplösning på minst 1 μg (1 siffra = 1 μg).

För att säkerställa korrekt vägning av filtren, rekommenderas att vågen installeras enligt följande:

| a) | Installeras på en vibrationsisolerad platta för att avskärma den från externa störningar och vibrationer. |
| --- | --- |

a)

Installeras på en vibrationsisolerad platta för att avskärma den från externa störningar och vibrationer.

| b) | Avskärmas mot konvektivt luftflöde med ett dragskydd som upptar statisk elektricitet och är elektriskt jordat. |
| --- | --- |

b)

Avskärmas mot konvektivt luftflöde med ett dragskydd som upptar statisk elektricitet och är elektriskt jordat.

9.4.5.4   Eliminering av effekter av statisk elektricitet

Filtret ska neutraliseras före vägning, t.ex. med en poloniumneutralisator eller anordning med liknande verkan. Om ett PTFE-membranfilter används, ska den statiska elektriciteten mätas och rekommenderas ligga inom ±2,0 V från neutralt.

Statisk laddning ska minimeras i vågens närområde. Följande metoder är möjliga:

| a) | Vågen ska vara elektriskt jordad. |
| --- | --- |

a)

Vågen ska vara elektriskt jordad.

| b) | Rostfria pincetter ska användas om partikelprover hanteras manuellt. |
| --- | --- |

b)

Rostfria pincetter ska användas om partikelprover hanteras manuellt.

| c) | Pincetterna ska vara jordade med ett jordningsband eller det ska finnas sådant ett jordningsband för operatören att jordningsbandet delar en gemensam jordning med vågen. Jordningsband ska vara försedda med ett lämpligt motstånd för att skydda operatörer mot oönskade stötar. |
| --- | --- |

c)

Pincetterna ska vara jordade med ett jordningsband eller det ska finnas sådant ett jordningsband för operatören att jordningsbandet delar en gemensam jordning med vågen. Jordningsband ska vara försedda med ett lämpligt motstånd för att skydda operatörer mot oönskade stötar.

9.4.5.5   Ytterligare specifikationer

Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, från avgasröret fram till filterhållaren, som kommer i kontakt med outspädda och utspädda avgaser ska vara konstruerade på ett sådant sätt att minsta möjliga avsättning och ändring av partiklarna sker. Samtliga delar ska vara av elektriskt ledande material som inte reagerar med avgasernas beståndsdelar, och de ska vara jordade för att förhindra elektrostatiska effekter.

9.4.5.6   Kalibrering av flödesmätinstrumenten

Varje flödesmätare som används i system för partikelprovtagning och med delflödesutspädning ska kontrolleras med avseende på linearitet enligt punkt 9.2.1 så ofta som krävs för att uppfylla noggrannhetskraven i dessa enhetliga tekniska föreskrifter. För referensflödesvärdena ska en noggrann flödesmätare som är spårbar till internationella och/eller nationella standarder användas. För kalibrering av differentialflödesmätning, se punkt 9.4.6.2.

9.4.6   Särskilda krav på system med delflödesutspädning

Systemet med delflödesutspädning ska vara så konstruerat att proportionella prov tas från de outspädda avgaserna i motorns avgasflöde, och på så sätt tar hänsyn till transienter i avgasflödeshastigheten. För detta är det viktigt att utspädningsförhållandet r
  d eller provtagningsförhållandet r
  s bestäms så att noggrannhetskraven i punkt 9.4.4 uppfylls.

9.4.6.1   Systemets reaktionstid

För styrning av ett system med delflödesutspädning krävs att systemet reagerar snabbt. Systemets omvandlingstid ska bestämmas med förfarandet i punkt 9.4.6.6. Om avgasflödesmätningens (se punkt 8.3.1.2) och delflödessystemets sammantagna omvandlingstid är ≤ 0,3 s får direktstyrning användas. Om omvandlingstiden är över 0,3 s ska man använda look ahead-styrning på grundval av resultaten från en tidigare registrerad provkörning. I sådana fall ska den sammanlagda stigtiden vara ≤ 1 s och den sammanlagda fördröjningen ≤ 10 s.

Hela systemet måste reagera på ett sätt som garanterar att partikelprovet (q

  mp,i) är representativt och proportionellt mot avgasmassflödet. För att fastställa proportionaliteten gör man en regressionsanalys mellan q

  mp,i och q

  mew,i med datafångst med minst 5 Hz, där följande kriterier ska vara uppfyllda:

| a) | Förklaringsgraden r
  2 för den linjära regressionen mellan qmp,i och q

  mew,i får inte vara lägre än 0,95. |
| --- | --- |

a)

Förklaringsgraden r
  2 för den linjära regressionen mellan qmp,i och q

  mew,i får inte vara lägre än 0,95.

| b) | Standardavvikelsen för skattningen av q

  mp,i på q

  mew,i får inte överskrida 5 % av maximalt q

  mp. |
| --- | --- |

b)

Standardavvikelsen för skattningen av q

  mp,i på q

  mew,i får inte överskrida 5 % av maximalt q

  mp.

| c) | Skärningen mellan q

  mp och regressionslinjen får inte överskrida 2 % av maximalt q

  mp. |
| --- | --- |

c)

Skärningen mellan q

  mp och regressionslinjen får inte överskrida 2 % av maximalt q

  mp.

Look ahead-styrning krävs om summan av omvandlingstiderna för partikelsystemet, t
  50,P, och avgasmassflödessignalen, t
  50,F, är > 0,3 s. I så fall ska en förberedande provning köras och avgasmassflödessignalen från denna förberedande provning användas för styrning av provflödet in i partikelsystemet. En korrekt styrning av delflödessystemet uppnås, om provkörningens tidskurva för q

  mew,pre, som styr q

  mp, flyttas med en look ahead-tid på t
  50,P + t
  50,F.

För fastställande av korrelationen mellan q

  mp,i och q

  mew,i ska de data som registreras under den verkliga provningen användas, varvid q

  mew,i-tiden ska förskjutas med t50,F i förhållande till q

  mp,i (inget bidrag från t
  50,P till förskjutningen). Det vill säga att tidsförskjutningen mellan q

  mew och q

  mp är lika med skillnaden mellan respektive omvandlingstid, som fastställts i enlighet med punkt 9.4.6.6.

9.4.6.2   Specifikationer för differentialflödesmätning

När det gäller system med delflödesutspädning, är provtagningsflödets noggrannhet qmp ett särskilt problem, om detta värde inte mäts direkt utan beräknas genom differentialflödesmätning enligt följande:

Formula (83)

I detta fall ska differensens största fel vara sådant att noggrannheten för qmp ligger inom ± 5 % när utspädningsförhållandet är mindre än 15. Det kan beräknas med hjälp av rms-värdet av felen hos varje instrument.

Godtagbar noggrannhet hos q

  mp kan uppnås med någon av följande metoder:

| a) | Den absoluta noggrannheten hos q

  mewd och q

  mdw är ±0,2 %, vilket garanterar en noggrannhet hos q

  mp på ≤ 5 % när utspädningsförhållandet är 15. Högre utspädning ger dock större fel. |
| --- | --- |

a)

Den absoluta noggrannheten hos q

  mewd och q

  mdw är ±0,2 %, vilket garanterar en noggrannhet hos q

  mp på ≤ 5 % när utspädningsförhållandet är 15. Högre utspädning ger dock större fel.

| b) | Kalibreringen av q

  mdw i förhållande till q

  mdew utförs så att samma noggrannhet för q

  mp som under a erhålls. För mer om detta, se punkt 9.4.6.2. |
| --- | --- |

b)

Kalibreringen av q

  mdw i förhållande till q

  mdew utförs så att samma noggrannhet för q

  mp som under a erhålls. För mer om detta, se punkt 9.4.6.2.

| c) | Noggrannheten hos q

  mp bestäms indirekt utifrån noggrannheten hos utspädningsförhållandet, som fastställts med hjälp av en spårgas, t.ex. CO2. Även här krävs motsvarande noggrannhet som i metod a för q

  mp. |
| --- | --- |

c)

Noggrannheten hos q

  mp bestäms indirekt utifrån noggrannheten hos utspädningsförhållandet, som fastställts med hjälp av en spårgas, t.ex. CO2. Även här krävs motsvarande noggrannhet som i metod a för q

  mp.

| d) | Den absoluta noggrannheten hos q

  mdew och q

  mdw ligger inom 2 % av fullt skalutslag, det maximala felet hos differensen mellan q

  mdew och q

  mdw ligger inom 0,2 %, och linearitetsfelet ligger inom 0,2 % av det högsta värdet för q

  mdew under provningen. |
| --- | --- |

d)

Den absoluta noggrannheten hos q

  mdew och q

  mdw ligger inom 2 % av fullt skalutslag, det maximala felet hos differensen mellan q

  mdew och q

  mdw ligger inom 0,2 %, och linearitetsfelet ligger inom 0,2 % av det högsta värdet för q

  mdew under provningen.

9.4.6.3   Kalibrering av differentialflödesmätningen

Flödesmätaren eller flödesmätinstrumenten ska kalibreras med något av följande förfaranden så att sondflödet q

  mp in i tunneln uppfyller noggrannhetskraven i punkt 9.4.6.2:

| a) | Flödesmätaren för q

  mdw ansluts i serie till flödesmätaren för q

  mdew, varvid differensen mellan de båda flödesmätarna ska kalibreras för minst 5 jämnt fördelade flödesbörvärden mellan det lägsta q

  mdw-värde som användes under provningen och det q

  mdew-värde som användes under provningen. Utspädningstunneln behöver inte passeras. |
| --- | --- |

a)

Flödesmätaren för q

  mdw ansluts i serie till flödesmätaren för q

  mdew, varvid differensen mellan de båda flödesmätarna ska kalibreras för minst 5 jämnt fördelade flödesbörvärden mellan det lägsta q

  mdw-värde som användes under provningen och det q

  mdew-värde som användes under provningen. Utspädningstunneln behöver inte passeras.

| b) | En kalibrerad massflödesmätare ansluts i serie till flödesmätaren för q

  mdew, och noggrannheten kontrolleras för det värde som används under provningen. Sedan ansluts den kalibrerade massflödesmätaren i serie till flödesmätaren för q

  mdw, och noggrannheten kontrolleras för minst 5 inställningar, motsvarande utspädningsförhållanden mellan 3 och 50, i förhållande till det q

  mdew-värde som används under provningen. |
| --- | --- |

b)

En kalibrerad massflödesmätare ansluts i serie till flödesmätaren för q

  mdew, och noggrannheten kontrolleras för det värde som används under provningen. Sedan ansluts den kalibrerade massflödesmätaren i serie till flödesmätaren för q

  mdw, och noggrannheten kontrolleras för minst 5 inställningar, motsvarande utspädningsförhållanden mellan 3 och 50, i förhållande till det q

  mdew-värde som används under provningen.

| c) | Överföringsröret (TT) ska kopplas från avgaserna och en kalibrerad flödesmätare med lämpligt mätintervall för mätning av q
  m
  p ska anslutas till överföringsröret. Sedan ska q

  mdew sättas till det värde som används under provning och q

  mdw ska i följd sättas till minst 5 inställningar som motsvarar utspädningsförhållanden mellan 3 och 50. Alternativt kan man ordna med en särskild flödesväg för kalibreringen, där tunneln inte passeras. Det totala flödet och utspädningsluftflödet genom respektive mätare måste dock vara lika stora som under den verkliga provningen. |
| --- | --- |

c)

Överföringsröret (TT) ska kopplas från avgaserna och en kalibrerad flödesmätare med lämpligt mätintervall för mätning av q
  m
  p ska anslutas till överföringsröret. Sedan ska q

  mdew sättas till det värde som används under provning och q

  mdw ska i följd sättas till minst 5 inställningar som motsvarar utspädningsförhållanden mellan 3 och 50. Alternativt kan man ordna med en särskild flödesväg för kalibreringen, där tunneln inte passeras. Det totala flödet och utspädningsluftflödet genom respektive mätare måste dock vara lika stora som under den verkliga provningen.

| d) | En spårgas matas in i överföringsröret för avgaser TT. Spårgasen kan vara en komponent i avgaserna, såsom CO2 eller NOx. Efter utspädning i tunneln mäts spårgaskomponenten. Detta ska göras för 5 utspädningsförhållanden mellan 3 och 50. Provflödets noggrannhet beräknas med hjälp av utspädningsförhållandet r
  d enligt följande:

   (84)
  Gasanalysatorernas noggrannhet ska beaktas för att säkerställa noggrannheten hos q

  mp. |
| --- | --- |

d)

En spårgas matas in i överföringsröret för avgaser TT. Spårgasen kan vara en komponent i avgaserna, såsom CO2 eller NOx. Efter utspädning i tunneln mäts spårgaskomponenten. Detta ska göras för 5 utspädningsförhållanden mellan 3 och 50. Provflödets noggrannhet beräknas med hjälp av utspädningsförhållandet r
  d enligt följande:

Formula (84)

Gasanalysatorernas noggrannhet ska beaktas för att säkerställa noggrannheten hos q

  mp.

9.4.6.4   Kontroll av kolflöde

Det rekommenderas att man kontrollerar kolflödet med hjälp av de verkliga avgaserna för att upptäcka mät- och kontrollproblem och verifiera att delflödessystemet fungerar korrekt. Denna kontroll bör göras åtminstone varje gång en ny motor installeras, eller när en väsentlig del av provkammarkonfigurationen ändras.

Motorn ska köras med toppvridmoment och toppvarvtal eller i något annat stationärt driftläge som ger 5 % eller mer CO2. Systemet med delflödesutspädning ska köras med ett utspädningsförhållande på ungefär 15:1.

Om kolflödet kontrolleras ska förfarandet i tillägg 5 tillämpas. Kolflödena ska beräknas enligt ekvationerna 80–82 i tillägg 5. Alla kolflöden bör överensstämma med varandra inom 3 %.

9.4.6.5   Förhandskontroll

En förhandskontroll ska genomföras inom 2 timmar före provningen enligt följande:

Flödesmätarnas noggrannhet kontrolleras på samma sätt som vid kalibreringen vid åtminstone två punkter (se punkt 9.4.6.2), inklusive q

  mdw-flödesvärden motsvarande utspädningsförhållanden mellan 5 och 15 för det q

  mdew-värde som används under provningen.

Förhandskontrollen får uteslutas, om man med hjälp av de värden som registrerats vid den kalibrering som beskrivs i punkt 9.4.6.2 kan visa att flödesmätarnas kalibrering är stabil under en längre tid.

9.4.6.6   Bestämning av omvandlingstiden

Omvandlingstiden ska bestämmas med exakt samma systeminställningar som vid provmätningen. För detta ska följande metod användas:

En oberoende referensflödesmätare med ett för provtagningsflödet lämpligt mätområde placeras i serie med och nära kopplad till sonden. Flödesmätarens omvandlingstid ska vara kortare än 100 ms vid den flödesstegsstorlek som används vid reaktions-tidsmätningen och ha en flödesstrypning som motsvarar god branschpraxis och som är så låg att den inte påverkar delflödesutspädningssystemets dynamiska prestanda.

Inmatningen av avgasflödet (eller luftflödet, om avgasflödet beräknas) i delflödes-systemet ska stegvis ändras, från lågt flöde till minst 90 % av största avgasflöde. För den stegvisa ändringen ska man använda samma tröskel som för att utlösa look ahead-styrning vid den verkliga provningen. Ingångsvärde för avgasflödesstegen och flödesmätarens utslag ska registreras med en frekvens på minst 10 Hz.

Med hjälp av dessa data beräknas delflödessystemets omvandlingstid, som är tiden mellan utlösandet av steginsignalen och den punkt som ger 50 % av flödesmätarens utslag. På samma sätt bestäms omvandlingstiderna för delflödesutspädningssystemets q
  mp-signal och avgasflödesmätarens q
  mew,i-signal. Dessa signaler används för de regressionskontroller som genomförs efter varje provning (se punkt 9.4.6.1).

Beräkningen ska upprepas för minst 5 öknings- och minskningsinsignaler, varefter man beräknar resultatens medelvärde. Referensflödesmätarens interna omvandlingstid (< 100 ms) ska subtraheras från detta värde. Det resulterande värdet är delflödesutspädningssystemets look ahead-värde, som ska tillämpas i enlighet med punkt 9.4.6.1.

9.5   Kalibrering av konstantvolymprovtagningssystemet (CVS)

9.5.1   Allmänt

Konstantvolymprovtagningssystemet ska kalibreras med användande av en noggrann flödesmätare och en strypanordning. Flödet genom systemet ska mätas vid olika inställningar av strypningen, och systemets styrparametrar ska mätas och ställas i relation till flödena.

Olika typer av flödesmätare kan användas, t.ex. kalibrerat venturirör, kalibrerad laminär flödesmätare eller kalibrerad turbinmätare.

9.5.2   Kalibrering av kolvpump (PDP)

Alla pumpparametrar ska mätas samtidigt med parametrarna för ett kalibreringsventurirör, som är anslutet i serie med pumpen. Det beräknade flödet (i m3/s vid pumpinloppet och vid absolut tryck och temperatur) ritas sedan in i ett diagram som funktion av värdet på en korrelationsfunktion, vars värde i sin tur är en funktion av specifika pumpparametrars värden. Den linjära funktion som beskriver sambandet mellan pumpflödet och korrelationsfunktionens värde bestäms. Om CVS-systemet har en drivanordning med flera hastigheter ska en kalibrering utföras för varje hastighetsområde som används.

Temperaturen ska hållas konstant under kalibreringen.

Otätheten i kopplingar och kanaler mellan kaliberingsventuriröret och CVS-pumpen ska hållas under 0,3 % av den lägsta flödespunkten (högsta strypning och lägsta pumphastighet).

9.5.2.1   Resultatanalys

Luftflödet (q

  vCVS) i m3/s (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst 6) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Luftflödet ska sedan omvandlas till pumpflöde (V
  0) i m3/varv vid pumpinloppets absoluta temperatur och absoluta tryck enligt följande:

Formula (85)

där

| qvCVS | är luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) i m3/s, |
| --- | --- |
| T | är temperatur vid pumpinloppet i K, |
| p
  p | är absolut tryck vid pumpinloppet i kPa, |
| n | är pumpvarvtal i varv/s. |

qvCVS

är luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) i m3/s,

T

är temperatur vid pumpinloppet i K,

p
  p

är absolut tryck vid pumpinloppet i kPa,

n

är pumpvarvtal i varv/s.

För att kompensera för den inverkan som tryckskillnader i pumpen och pumpförluster kan ha ska korrelering göras med hjälp av en korrelationsfunktion (X
  0), i vilken variablerna är pumpvarvtal, tryckskillnaden mellan pumpinlopp och pumputlopp samt det absoluta trycket vid pumpens utlopp, vilken beräknas enligt följande:

Formula (86)

där

| Δp
  p | är tryckskillnad mellan pumpens in- och utlopp i kPa, |
| --- | --- |
| p
  p | är absolut tryck vid pumpens utlopp i kPa. |

Δp
  p

är tryckskillnad mellan pumpens in- och utlopp i kPa,

p
  p

är absolut tryck vid pumpens utlopp i kPa.

Linjär anpassning med minstakvadratmetoden ska göras för att få fram kalibreringsekvationen enligt följande:

Formula (87)

D
  0 är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln och m lutningskoefficienten.

För ett CVS-system med flera hastigheter ska kalibreringskurvorna, som tagits fram för pumpens olika hastighetsområden, vara ungefär parallella, och värdet i skärningspunkten (D
  0) ska öka när man går från ett högre till ett lägre hastighetsområde.

De beräknade värdena från ekvationen ska ligga inom ±0,5 % av det uppmätta värdet för V
  0. Värdena på lutningskoefficienten m varierar mellan olika pumpar. Inflödet av partiklar kommer med tiden att göra att pumpförlusterna minskar, vilket återspeglas i lägre värden på m. Därför ska kalibrering göras när pumpen tas i drift, efter varje större översyn och då kontrollen av hela systemet indikerar att pumpförlusterna ändrats.

9.5.3   Kalibrering av venturirör för kritiskt flöde (CFV)

Kalibreringen av CFV baseras på flödesekvationen för ett kritiskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur.

För att bestämma området för det kritiska flödet ska kurvan K
  v ritas som en funktion av trycket vid venturirörets inlopp. För flöden kring det kritiska (kvävda) flödet kommer K
  v att vara relativt konstant. När trycket sjunker (undertrycket ökar), begränsas inte flödet i venturiröret, och K
  v minskar, vilket är ett tecken på att CFV körs utanför det tillåtna arbetsområdet.

9.5.3.1   Resultatanalys

Luftflödet (q

  vCVS) i m3/s (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst 8 inställningar) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Kalibreringskoefficienten ska räknas fram utifrån kalibreringsdata för varje strypvärde på följande sätt:

Formula (88)

där

| q

  vCVS | är luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) i m3/s, |
| --- | --- |
| T | är temperatur vid venturirörets inlopp i K, |
| p
  p | är absolut tryck vid venturirörets inlopp i kPa. |

q

  vCVS

är luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) i m3/s,

T

är temperatur vid venturirörets inlopp i K,

p
  p

är absolut tryck vid venturirörets inlopp i kPa.

Medelvärde för K
  V och standardavvikelse ska beräknas. Standardavvikelsen får inte överstiga ±0,3 % av medelvärdet för K
  V.

9.5.4   Kalibrering av subsoniskt venturirör (SSV)

Kalibreringen av SSV baseras på flödesekvationen för ett subsoniskt venturirör. Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur samt tryckfallet mellan SSV-inlopp och SSV-mynning som visas i ekvation 43 (se punkt 8.5.1.4).

9.5.4.1   Resultatanalys

Luftflödet (Q
  SSV) i m3/s (vid standardförhållanden) för varje strypvärde (minst 16 inställningar) beräknas med hjälp av värdena från flödesmätaren enligt den metod tillverkaren föreskriver. Utsläppskoefficienten räknas fram utifrån kalibreringsdata för varje flödesvärde på följande sätt:

Formula (89)

där

| Q
  SSV | är luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) i m3/s, |
| --- | --- |
| T | är temperatur vid venturirörets inlopp i K, |
| d
  V | är SSV-mynningens diameter i m, |
| r
  p | är förhållandet mellan SSV-mynning och inloppets absoluta statiska tryck = |
| r
  D | är förhållande mellan SSV-mynningens diameter d
  V och inloppets innerdiameter D. |

Q
  SSV

är luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) i m3/s,

T

är temperatur vid venturirörets inlopp i K,

d
  V

är SSV-mynningens diameter i m,

r
  p

är förhållandet mellan SSV-mynning och inloppets absoluta statiska tryck = Formula

r
  D

är förhållande mellan SSV-mynningens diameter d
  V och inloppets innerdiameter D.

För att bestämma området för det subsoniska flödet ska kurvan C
  d ritas som en funktion av Reynoldstalet Re vid SSV-mynningen. Reynoldstalet Re vid SSV-mynningen beräknas med följande formel:

Formula (90)

med

Formula (91)

där

| A1 | är 25,55152 i SI-enheter av, |
| --- | --- |
| Q
  SSV | är luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) i m3/s, |
| d
  V | är SSV-mynningens diameter i m, |
| μ | är gasens absoluta eller dynamiska viskositet i kg/ms, |
| b | har värdet 1,458 × 106 (empirisk konstant) i kg/ms K0,5, |
| S | har värdet 110,4 (empirisk konstant) K. |

A1

är 25,55152 i SI-enheter avFormula,

Q
  SSV

är luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K) i m3/s,

d
  V

är SSV-mynningens diameter i m,

μ

är gasens absoluta eller dynamiska viskositet i kg/ms,

b

har värdet 1,458 × 106 (empirisk konstant) i kg/ms K0,5,

S

har värdet 110,4 (empirisk konstant) K.

Eftersom Q
  SSV ingår i Re-formeln, måste man börja beräkningarna med en första uppskattning av kalibreringsventurirörets Q
  SSV eller C
  d och upprepa beräkningarna tills Q
  SSV konvergerar. Konvergensmetoden ska vara exakt på minst 0,1 % per punkt eller bättre.

För minst 16 punkter inom det subsoniska flödesområdet måste de C
  d-värden som beräknats med den kurvanpassade ekvationen ligga inom ±0,5 % av varje kalibreringspunkts uppmätta C
  d-värde.

9.5.5   Kontroll av hela systemet

Den totala noggrannheten hos provtagnings- och analyssystemet för CVS bestäms genom att en känd massa av en förorenande gas införs i systemet medan det körs på normalt sätt. Föroreningen analyseras och massan beräknas enligt punkt 8.5.2.4 utom för propan där en u-faktor av 0,000472 används i stället för 0,000480 för kolväten. Endera av följande två metoder ska användas.

9.5.5.1   Mätning med ett strypmunstycke för kritiskt flöde

En känd mängd ren gas (kolmonoxid eller propan) matas in i CVS-systemet genom ett kalibrerat strypmunstycke för kritiskt flöde. Om inloppstrycket är tillräckligt högt, är flödet, som ställs in med hjälp av strypmunstycket, oberoende av trycket vid strypmunstyckets utlopp (kritiskt flöde). CVS-systemet körs som vid ett normalt avgasprov under 5–10 minuter. Ett gasprov ska analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av uppsamlingssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas.

Den massa som så bestämts ska ligga inom ± 3 % av den insprutade gasens kända massa.

9.5.5.2.   Gravimetrisk mätning

Vikten av en liten cylinder som fyllts med kolmonoxid eller propan bestäms med en noggrannhet av ±0,01 g. CVS-systemet körs under cirka 5–10 minuter som vid en normal avgasutsläppsprovning medan kolmonoxid eller propan införs i systemet. Mängden ren gas som förts in bestäms med hjälp av jämförande vägning. Ett gasprov ska analyseras med den vanliga utrustningen (med hjälp av provtagningssäck eller integrering), och massan av gasen beräknas.

Den massa som så bestämts ska ligga inom ± 3 % av den insprutade gasens kända massa.

TILLÄGG 1

DYNAMOMETERTABELL FÖR WHTC-PROVNING

| Tid | Norm. varvtal | Norm. moment |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| m = motorbromsning |

Tid

Norm. varvtal

Norm. moment

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

m = motorbromsning

TILLÄGG 2

DIESELREFERENSBRÄNSLE

| Parameter | Enhet | Gränsvärden (12) | Provningsmetod (16) |
| --- | --- | --- | --- |
| Min. | Max. |
| Cetental | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Densitet vid 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Destillering: | | | | |
| — | 50 volymprocent |

Parameter

Enhet

Gränsvärden (12)

Provningsmetod (16)

Min.

Max.

Cetental

52

54

ISO 5165

Densitet vid 15 °C

kg/m3

833

837

ISO 3675

Destillering:

—

50 volymprocent

°C

245

ISO 3405

| — | 95 volymprocent |
| --- | --- |

—

95 volymprocent

°C

345

350

| — | slutkokpunkt |
| --- | --- |

—

slutkokpunkt

°C

370

Flampunkt

°C

55

ISO 2719

Filtrerbarhet i kyla

°C

–5

EN 116

Kinematisk viskositet vid 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Polycykliska aromatiska kolväten

% m/m

2,0

6,0

EN 12916

Koksrester enligt Conradson (10 % DR)

% m/m

0,2

ISO 10370

Askhalt

% m/m

0,01

EN-ISO 6245

Vatteninnehåll

% m/m

0,02

EN-ISO 12937

Svavelhalt

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Kopparkorrosion vid 50 °C

1

EN-ISO 2160

Smörjförmåga (HFRR vid 60 °C)

μm

400

CEC F-06-A-96

Neutralisationstal

mg KOH/g

0,02

Oxidationsstabilitet vid 110 °C (13)
   (14)

h

20

EN 14112

Fettsyremetylester (FAME) (15)

% v/v

4,5

5,5

EN 14078

TILLÄGG 3

MÄTUTRUSTNING

Detta tillägg innehåller de grundläggande kraven på och de allmänna beskrivningarna av provtagnings- och analyssystem för mätning av gas- och partikelformiga utsläpp. Eftersom det finns flera möjliga konfigurationer som kan ge likvärdiga resultat, krävs inte exakt överensstämmelse med figurerna i detta tillägg. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar, flödesanordningar och omkopplare får användas för att ge ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter, som i vissa system inte är nödvändiga för att bibehålla noggrannheten, får uteslutas om detta sker på grundval av god branschpraxis.

A.3.1.1   Analyssystem

A.3.1.2   Beskrivning av analyssystemet

Analyssystem för bestämning av gasformiga utsläpp i outspädda avgaser (figur 9) eller utspädda avgaser (figur 10) beskrivs med antagandet att följande används:

| a) | En HFID- eller FID-analysator för mätning av kolväten. |
| --- | --- |

a)

En HFID- eller FID-analysator för mätning av kolväten.

| b) | NDIR-analysatorer för mätning av kolmonoxid och koldioxid. |
| --- | --- |

b)

NDIR-analysatorer för mätning av kolmonoxid och koldioxid.

| c) | En HCLD- eller CLD-analysator för mätning av kväveoxider. |
| --- | --- |

c)

En HCLD- eller CLD-analysator för mätning av kväveoxider.

För alla komponenter bör prov tas med en provtagningssond och fördelas internt på de olika analysatorerna. Som alternativ får två sonder placerade nära varandra användas. Försiktighet ska iakttas så att ingen oavsiktlig kondens av beståndsdelar i avgaserna (inbegripet vatten och svavelsyra) sker någonstans i analyssystemet.

Image

Image

A.3.1.3   Komponenter i figurerna 9 och 10

| EP | Avgasrör |
| --- | --- |
| SP | Provtagningssond för outspädda avgaser (endast figur 9) |

EP

Avgasrör

SP

Provtagningssond för outspädda avgaser (endast figur 9)

En rak provtagningssond av rostfritt stål med flera hål och tillsluten ände rekommenderas. Innerdiametern får inte vara större än provtagningsledningens innerdiameter. Sondväggens tjocklek får inte överstiga 1 mm. Sonden ska ha minst tre hål i tre olika radialplan, med en sådan storlek att ungefär samma flöde för provtagning erhålls. Sonden ska täcka minst 80 % av avgasrörets diameter. En eller två provtagningssonder får användas.

| SP2 | Provtagningssond för kolväten i utspädda avgaser (endast figur 10) |
| --- | --- |

SP2

Provtagningssond för kolväten i utspädda avgaser (endast figur 10)

Sonden ska

| a) | utgöra de första 254–762 mm av den uppvärmda provtagningsledningen HSL1, |
| --- | --- |

a)

utgöra de första 254–762 mm av den uppvärmda provtagningsledningen HSL1,

| b) | ha en innerdiameter på minst 5 mm, |
| --- | --- |

b)

ha en innerdiameter på minst 5 mm,

| c) | monteras i utspädningstunneln DT (figur 15) vid en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade (dvs. cirka 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln), |
| --- | --- |

c)

monteras i utspädningstunneln DT (figur 15) vid en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade (dvs. cirka 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln),

| d) | befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar, |
| --- | --- |

d)

befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar,

| e) | vara uppvärmd för att öka gasströmmens temperatur till 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) vid sondens utlopp, eller till 385 ± 10 K (112 ± 10 °C) för gnisttändningsmotorer, |
| --- | --- |

e)

vara uppvärmd för att öka gasströmmens temperatur till 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) vid sondens utlopp, eller till 385 ± 10 K (112 ± 10 °C) för gnisttändningsmotorer,

| f) | inte vara uppvärmd för FID-mätning (kall). |
| --- | --- |

f)

inte vara uppvärmd för FID-mätning (kall).

| SP3 | Provtagningssond för CO, CO2 och NOx i utspädda avgaser (endast figur 10) |
| --- | --- |

SP3

Provtagningssond för CO, CO2 och NOx i utspädda avgaser (endast figur 10)

Sonden ska

| a) | befinna sig i samma plan som SP2, |
| --- | --- |

a)

befinna sig i samma plan som SP2,

| b) | befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar, |
| --- | --- |

b)

befinna sig tillräckligt långt (mätt radiellt) från övriga sonder och tunnelns vägg för att inte påverkas av dödvatten eller virvlar,

| c) | värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 °C) så att kondensering av vatten undviks. |
| --- | --- |

c)

värmas upp och isoleras över hela sin längd till en temperatur på minst 328 K (55 °C) så att kondensering av vatten undviks.

| HF1 | Uppvärmt förfilter (frivilligt) |
| --- | --- |

HF1

Uppvärmt förfilter (frivilligt)

Temperaturen ska vara samma som för HSL1.

| HF2 | Uppvärmt filter |
| --- | --- |

HF2

Uppvärmt filter

Filtret ska avlägsna eventuella fasta partiklar från gasprovet före analysatorn. Temperaturen ska vara samma som för HSL1. Filtret ska bytas ut vid behov.

| HSL1 | Uppvärmd provtagningsledning |
| --- | --- |

HSL1

Uppvärmd provtagningsledning

Genom provtagningsledningen leds gasprovet från en ensam sond till delningspunkten/-punkterna och kolväteanalysatorn.

Provtagningsledningen ska

| a) | ha en innerdiameter på minst 4 mm och högst 13,5 mm, |
| --- | --- |

a)

ha en innerdiameter på minst 4 mm och högst 13,5 mm,

| b) | vara tillverkad av rostfritt stål eller PTFE, |
| --- | --- |

b)

vara tillverkad av rostfritt stål eller PTFE,

| c) | hålla en väggtemperatur på 463 ± 10 K (190 ± 10 °C), uppmätt i varje separat sektion med kontrollerad uppvärmning, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

c)

hålla en väggtemperatur på 463 ± 10 K (190 ± 10 °C), uppmätt i varje separat sektion med kontrollerad uppvärmning, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högst 463 K (190 °C),

| d) | ha en väggtemperatur på över 453 K (180 °C) om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än 463 K (190 °C), |
| --- | --- |

d)

ha en väggtemperatur på över 453 K (180 °C) om avgastemperaturen vid provtagningssonden är högre än 463 K (190 °C),

| e) | hålla en gastemperatur på 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) omedelbart före det uppvärmda filtret (HF2) och HFID-analysatorn. |
| --- | --- |

e)

hålla en gastemperatur på 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) omedelbart före det uppvärmda filtret (HF2) och HFID-analysatorn.

| HSL2 | Uppvärmd provtagningsledning för NOx |
| --- | --- |

HSL2

Uppvärmd provtagningsledning för NOx

Provtagningsledningen ska

| a) | hålla en väggtemperatur på 328–473 K (55–200 °C) upp till omvandlaren för torr mätning och upp till analysatorn för våt mätning, |
| --- | --- |

a)

hålla en väggtemperatur på 328–473 K (55–200 °C) upp till omvandlaren för torr mätning och upp till analysatorn för våt mätning,

| b) | vara tillverkad av rostfritt stål eller PTFE. |
| --- | --- |

b)

vara tillverkad av rostfritt stål eller PTFE.

| HP | Uppvärmd provtagningspump |
| --- | --- |

HP

Uppvärmd provtagningspump

Pumpen ska värmas upp till den temperatur som HSL håller.

| SL | Provtagningsledning för CO och CO2 |
| --- | --- |

SL

Provtagningsledning för CO och CO2

Ledningen ska vara tillverkad av PTFE eller rostfritt stål. Den kan vara uppvärmd eller ouppvärmd.

| HC | HFID-analysator |
| --- | --- |

HC

HFID-analysator

Uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) eller flamjoniseringsdetektor (FID) för bestämning av kolväten. Temperaturen ska hållas på 453–473 K (180–200 °C).

| CO, CO2 | NDIR-analysator |
| --- | --- |

CO, CO2

NDIR-analysator

NDIR-analysatorer för bestämning av kolmonoxid och koldioxid (frivilligt för bestämning av utspädningsförhållandet vid partikelmätning).

| NOx | CLD-analysator eller NDUV-analysator |
| --- | --- |

NOx

CLD-analysator eller NDUV-analysator

CLD-, HCLD- eller NDUV-analysator för bestämning av kväveoxider. Om en HCLD-analysator används ska den hållas vid en temperatur på 328–473 K (55–200 °C).

| B | Vattenavskiljare (valfritt för NO-mätning) |
| --- | --- |

B

Vattenavskiljare (valfritt för NO-mätning)

För nedkylning och kondensering av vatten från avgasprovet. Den är valfri om analysatorn är fri från vattenånginterferens bestämd enligt punkt 9.3.9.2.2. Om vatten avlägsnas genom kondensering, ska gasprovets temperatur eller daggpunkt övervakas, antingen inuti vattenavskiljaren eller längre ned (nedströms). Provgasens temperatur eller daggpunkt får inte överstiga 280 K (7 °C). Det är inte tillåtet att avlägsna vatten från provet med hjälp av kemiska torkare.

| BK | Bakgrundssäck (valfritt, endast figur 10) |
| --- | --- |

BK

Bakgrundssäck (valfritt, endast figur 10)

För mätning av bakgrundskoncentrationer.

| BG | Provtagningssäck (valfritt, endast figur 10) |
| --- | --- |

BG

Provtagningssäck (valfritt, endast figur 10)

För mätning av koncentration i proverna.

A.3.1.4   Metod med icke-metanavskiljare (NMC)

I icke-metanavskiljaren oxideras alla kolväten utom CH4 till CO2 och H2O. Det innebär att om man låter provet passera genom icke-metanavskiljaren detekteras endast CH4 av HFID. Förutom den vanliga provtagningslinjen för kolväten (se figurerna 9 och 10) ska en andra provtagningslinje för kolväten installeras, försedd med en avskiljare enligt figur 11. Detta möjliggör samtidig mätning av totala kolväten, CH4 och icke-metankolväten.

Vid H2O-värden som är typiska för förhållandena i avgasströmmen ska icke-metanavskiljarens egenskaper i fråga om dess katalytiska effekt på CH4 och C2H6 bestämmas vid eller över 600 K (327 °C) innan provningen påbörjas. Daggpunkten och O2-nivån måste vara kända för avgasströmmen där provet tas. Flamjoniseringsdetektorns relativa utslag för CH4 och C2H6 ska bestämmas enligt punkt 9.3.8.

Image

A.3.1.5   Komponenter i figur 11

| NMC | Icke-metanavskiljare |
| --- | --- |

NMC

Icke-metanavskiljare

För oxidering av alla kolväten utom metan.

HC

Uppvärmd flamjonisationsdetektor (HFID) eller flamjonisationsdetektor (FID) för mätning av koncentrationerna av kolväten och CH4. Temperaturen ska hållas på 453–473 K (180–200 °C).

| V1 | Väljarventil |
| --- | --- |

V1

Väljarventil

För val av nollställningsgas eller spänngas.

| R | Tryckregulator |
| --- | --- |

R

Tryckregulator

För reglering av trycket i provtagningsledningen och flödet till HFID.

A.3.2   System för utspädning och partikelprovtagning

A.3.2.1   Beskrivning av delflödessystem

Här beskrivs ett utspädningssystem som är baserat på utspädning av en del av avgasflödet. Uppdelningen av avgasflödet och den därpå följande utspädningen kan göras med hjälp av olika typer av utspädningssystem. För den efterföljande insamlingen av partiklar kan alla de utspädda avgaserna eller endast en del av dessa ledas till partikelprovtagningssystemet. Den första metoden kallas helflödesprovtagning och den andra metoden delflödesprovtagning. Beräkningen av utspädningsförhållandet beror på vilken typ av system som används.

I det system för helflödesprovtagning som visas i figur 12 leds outspädda avgaser från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT). Det totala flödet genom tunneln justeras med hjälp av flödesregulatorn (FC2) och provtagningspumpen (P) i partikelprovtagningssystemet (se figur 16). Utspädningsluftflödet kontrolleras med flödesregulatorn (FC1), som kan använda qm

  ew eller qm

  aw och qm

  f som styrsignaler för önskad uppdelning av avgaserna. Provtagningsflödet in i DT utgörs av skillnaden mellan det totala flödet och utspädningsluftflödet. Utspädningsluftflödet mäts med hjälp av flödesmätaren (FM1), det totala flödet med hjälp av flödesmätaren (FM3) i partikelprovtagningssystemet (se figur 16). Utspädningsförhållandet beräknas utifrån dessa två flöden.

Image

Med det system för delflödesprovtagning som visas i figur 13 leds outspädda avgaser från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT). Det totala flödet genom tunneln justeras genom flödesregulatorn (FC1) som är ansluten antingen till utspädningsluftflödet eller till sugfläkten för det totala tunnelflödet. Flödesregulatorn (FC1) kan använda qm

  ew eller qm

  aw och qm

  f som styrsignaler för önskad uppdelning av avgaserna. Provtagningsflödet in i DT utgörs av skillnaden mellan det totala flödet och utspädningsluftflödet. Utspädningsluftflödet mäts med hjälp av flödesmätaren (FM1), och det totala flödet med hjälp av flödesmätaren (FM2). Utspädningsförhållandet beräknas utifrån dessa två flöden. Från DT tas ett partikelprov med partikelprovtagningssystemet (se figur 16).

Image

A.3.2.2   Komponenter i figurerna 12 och 13

| EP | Avgasrör |
| --- | --- |

EP

Avgasrör

Avgasröret får vara isolerat. För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av böjliga sektioner ska begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12. Krökarna ska minimeras för att minska tröghetsavsättning. Om systemet innehåller en provbäddsljuddämpare får även denna vara isolerad. Det rekommenderas ett rakt rör med en längd av 6 gånger rördiametern uppströms och 3 gånger rördiametern nedströms sondens spets.

| SP | Provtagningssond |
| --- | --- |

SP

Provtagningssond

Sondens typ ska vara någon av följande:

| a) | Öppet rör vänt uppströms i avgasrörets mittlinje. |
| --- | --- |

a)

Öppet rör vänt uppströms i avgasrörets mittlinje.

| b) | Öppet rör vänt nedströms i avgasrörets mittlinje. |
| --- | --- |

b)

Öppet rör vänt nedströms i avgasrörets mittlinje.

| c) | Sond med flera hål enligt beskrivning under SP i punkt A.3.1.3. |
| --- | --- |

c)

Sond med flera hål enligt beskrivning under SP i punkt A.3.1.3.

| d) | Sond med hatt vänd uppströms i avgasrörets mittlinje enligt figur 14. |
| --- | --- |

d)

Sond med hatt vänd uppströms i avgasrörets mittlinje enligt figur 14.

Innerdiametern på sondens spets ska vara minst 4 mm. Förhållandet mellan avgasrörets och sondens diameter ska vara minst 4.

Om en sond av typ a används ska en tröghetsbaserad försorterare (cyklon eller islagskropp) med en 50 % avskiljning mellan 2,5 och 10 μm installeras omedelbart uppströms filterhållaren.

Image

| TT | Överföringsrör för avgaser |
| --- | --- |

TT

Överföringsrör för avgaser

Överföringsröret ska vara så kort som möjligt, men

| a) | inte längre än 0,26 m, om 80 % av den totala längden är isolerad, mätt mellan sondens ände och utspädningssteget, |
| --- | --- |

a)

inte längre än 0,26 m, om 80 % av den totala längden är isolerad, mätt mellan sondens ände och utspädningssteget,

| b) | inte längre än 1 m, om 90 % av dess totala längd är uppvärmd till över 150 °C, mätt mellan sondens ände och utspädningssteget. |
| --- | --- |

b)

inte längre än 1 m, om 90 % av dess totala längd är uppvärmd till över 150 °C, mätt mellan sondens ände och utspädningssteget.

Det ska ha en diameter som är lika stor som eller större än sondens, dock högst 25 mm, och ha sitt utlopp på utspädningstunnelns mittaxel och peka i flödesriktningen.

Med avseende på a ska isoleringen utföras med material med en största värmeledningsförmåga på 0,05 W/mK med en radiell isoleringstjocklek som motsvarar sondens diameter.

| FC1 | Flödesregulator |
| --- | --- |

FC1

Flödesregulator

En flödesregulator ska användas för att reglera utspädningsluftflödet genom tryckfläkten PB och/eller sugfläkten SB. Den kan anslutas till avgasflödessensorns signaler som anges i punkt 8.4.1. Flödesregulatorn kan installeras uppströms eller nedströms respektive fläkt. Om tryckluft tillförs reglerar FC1 luftflödet direkt.

| FM1 | Flödesmätanordning |
| --- | --- |

FM1

Flödesmätanordning

Gasmätare eller annat instrument för mätning av utspädningsluftflödet. Det är frivilligt att använda FM1 om tryckfläkten PB är kalibrerad för mätning av flödet.

| DAF | Filter för utspädningsgas |
| --- | --- |

DAF

Filter för utspädningsgas

Utspädningsgasen (omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve) ska filtreras med ett högeffektivt filter (HEPA) som har en initial minsta insamlingseffektivitet på 99,97 % enligt EN 1822-1 (filterklass H14 eller bättre), ASTM F 1471-93 eller likvärdig standard.

| FM2 | Flödesmätanordning (delflödesprovtagning, endast figur 13) |
| --- | --- |

FM2

Flödesmätanordning (delflödesprovtagning, endast figur 13)

Gasmätare eller annat instrument för mätning av det utspädda avgasflödet. Det är frivilligt att använda FM2 om sugfläkten SB är kalibrerad för mätning av flödet.

| PB | Tryckfläkt (delflödesprovtagning, endast figur 13) |
| --- | --- |

PB

Tryckfläkt (delflödesprovtagning, endast figur 13)

För att reglera utspädningsluftflödet kan PB anslutas till flödesregulatorerna FC1 eller FC2. PB behövs inte om en vridspjällventil används. Om PB är kalibrerad kan den användas för att mäta utspädningsluftflödet.

| SB | Sugfläkt (delflödesprovtagning, endast figur 13) |
| --- | --- |

SB

Sugfläkt (delflödesprovtagning, endast figur 13)

Om SB är kalibrerad kan den användas för att mäta det utspädda avgasflödet.

| DT | Utspädningstunnel (delflöde) |
| --- | --- |

DT

Utspädningstunnel (delflöde)

Utspädningstunneln

| a) | ska vara tillräckligt lång för att orsaka fullständig blandning av avgaserna och utspädningsgasen vid turbulent flöde (Reynoldstal, Re, större än 4 000, då Re baseras på utspädningstunnelns inre diameter) för ett delflödesprovtagnings-system, med andra ord krävs inte fullständig blandning för ett helflödes-provtagningssystem, |
| --- | --- |

a)

ska vara tillräckligt lång för att orsaka fullständig blandning av avgaserna och utspädningsgasen vid turbulent flöde (Reynoldstal, Re, större än 4 000, då Re baseras på utspädningstunnelns inre diameter) för ett delflödesprovtagnings-system, med andra ord krävs inte fullständig blandning för ett helflödes-provtagningssystem,

| b) | ska vara konstruerad av rostfritt stål, |
| --- | --- |

b)

ska vara konstruerad av rostfritt stål,

| c) | får vara uppvärmd till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

c)

får vara uppvärmd till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C),

| d) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

d)

får vara isolerad.

| PSP | Partikelprovtagningssond (delflödesprovtagning, endast figur 13) |
| --- | --- |

PSP

Partikelprovtagningssond (delflödesprovtagning, endast figur 13)

Partikelprovtagningssonden är den främre änden av partikelöverföringsröret PTT (se punkt A.3.2.6) och

| a) | ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade, dvs. på utspädningstunnelns (DT) mittaxel, cirka 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln, |
| --- | --- |

a)

ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade, dvs. på utspädningstunnelns (DT) mittaxel, cirka 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgaserna kommer in i utspädningstunneln,

| b) | ska ha en inre diameter på minst 8 mm, |
| --- | --- |

b)

ska ha en inre diameter på minst 8 mm,

| c) | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsgasen, under förutsättning att utspädningsgasens temperatur inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

c)

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsgasen, under förutsättning att utspädningsgasens temperatur inte överstiger 325 K (52 °C),

| d) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

d)

får vara isolerad.

A.3.2.3   Beskrivning av system med fullflödesutspädning

Det här beskrivna utspädningssystemet baseras på utspädning av de totala avgaserna i utspädningstunneln DT med hjälp av principen provtagning i konstant volym (CVS, constant volume sampling), och illustreras i figur 15.

Det utspädda avgasflödet mäts antingen med en kolvpump (PDP), med ett venturirör för kritiskt flöde (CFV) eller med ett subsoniskt venturirör (SSV). En värmeväxlare (HE) eller ett system för elektronisk flödesberäkning (EFC) får användas för proportionell partikelprovtagning och för flödesbestämning. Eftersom partiklarnas massa bestäms med ledning av det totala utspädda avgasflödet behöver utspädningsförhållandet inte beräknas.

För efterföljande uppsamling av partiklarna ska ett prov av de utspädda avgaserna ledas till partikelprovtagningssystemet med utspädning i två steg (se figur 17). Trots att det delvis är ett utspädningssystem, beskrivs systemet med utspädning i två steg som en variant av partikelprovtagningssystemet, eftersom de flesta av dess delar är gemensamma med ett typiskt partikelprovtagningssystem.

Image

A.3.2.4   Komponenter i figur 15

| EP | Avgasrör |
| --- | --- |

EP

Avgasrör

Avgasrörets längd mätt från avgasgrenrörets eller turboladdarens utlopp eller från anordningen för efterbehandling till utspädningstunneln får inte vara större än 10 m. Om systemet är längre än 4 m ska alla rördelar efter de 4 första metrarna vara isolerade, utom en eventuell rökgasmätare som ingår i systemet. Isoleringens radiella tjocklek ska vara minst 25 mm. Isoleringsmaterialets värmeledningsförmåga får inte överstiga 0,1 W/mK vid 673 K. För att minska den termiska trögheten i avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter på högst 0,015. Användandet av böjliga sektioner ska begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter på högst 12.

| PDP | Kolvpump |
| --- | --- |

PDP

Kolvpump

PDP mäter det totala utspädda avgasflödet utifrån antalet pumpvarv och pumpens slagvolym. Avgassystemets mottryck får inte sänkas på konstgjord väg av PDP eller insugningssystemet för utspädningsgas. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med PDP-systemet i gång inte avvika med mer än ±1,5 kPa från det statiska trycket när PDP-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) inte används får gasblandningens temperatur omedelbart före PDP avvika med högst ±6 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provningen. Elektronisk flödesberäkning (EFC) får endast användas om temperaturen vid inloppet till PDP inte överstiger 323 K (50 °C).

| CFV | Venturirör för kritiskt flöde |
| --- | --- |

CFV

Venturirör för kritiskt flöde

CFV mäter det totala flödet av utspädda avgaser genom att hålla flödeshastigheten under en viss gräns (kritiskt flöde). Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med CFV-systemet i gång inte avvika med mer än ±1,5 kPa från det statiska trycket när CFV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) inte används, får gasblandningens temperatur omedelbart framför CFV avvika med högst ±11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provningen.

| SSV | Subsoniskt venturirör |
| --- | --- |

SSV

Subsoniskt venturirör

SSV mäter det totala flödet av utspädda avgaser genom att hålla gasflödesfunktionen i ett subsoniskt venturirör beroende av inloppstrycket, temperaturen och tryckfallet mellan venturirörets inlopp och strypning. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning får det statiska avgasmottrycket med SSV-systemet i gång inte avvika med mer än ±1,5 kPa från det statiska trycket när SSV-systemet inte är anslutet. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) inte används får gasblandningens temperatur omedelbart före pumpen avvika med högst ±11 K från den genomsnittliga drifttemperaturen under provningen.

| HE | Värmeväxlare (valfritt) |
| --- | --- |

HE

Värmeväxlare (valfritt)

Värmeväxlaren ska ha tillräcklig kapacitet för att uppfylla de temperaturkrav som ställs ovan. Om elektronisk flödesberäkning (EFC) används behövs ingen värmeväxlare.

| EFC | Elektronisk flödesberäkning (valfritt) |
| --- | --- |

EFC

Elektronisk flödesberäkning (valfritt)

Om temperaturen vid inloppet till PDP, CFV eller SSV inte hålls inom ovan angivna gränser, krävs ett flödesberäkningssystem som kontinuerligt mäter flödet och reglerar den proportionella provtagningen i systemet med utspädning i två steg. I det syftet används de kontinuerligt uppmätta flödeshastighetssignalerna för att hålla provtagningsflödet proportionellt inom ±2,5 % genom partikelfiltren i systemet med utspädning i två steg (se figur 17).

| DT | Utspädningstunnel (fullflöde) |
| --- | --- |

DT

Utspädningstunnel (fullflöde)

För utspädningstunneln gäller följande:

| a) | Den ska ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal Re större än 4 000, då Re baseras på utspädningstunnelns inre diameter) och vara så lång att avgaserna och utspädningsgasen blandas fullständigt. |
| --- | --- |

a)

Den ska ha en så liten diameter att den ger upphov till ett turbulent flöde (Reynoldstal Re större än 4 000, då Re baseras på utspädningstunnelns inre diameter) och vara så lång att avgaserna och utspädningsgasen blandas fullständigt.

| b) | Den får vara isolerad. |
| --- | --- |

b)

Den får vara isolerad.

| c) | Den får värmas upp till en väggtemperatur som är tillräcklig för att eliminera kondensering av vatten. |
| --- | --- |

c)

Den får värmas upp till en väggtemperatur som är tillräcklig för att eliminera kondensering av vatten.

Motoravgaserna ska ledas in i utspädningstunneln i flödesriktningen och blandas ordentligt. Ett blandningsmunstycke får användas.

För system med utspädning i två steg tas ett prov från utspädningstunneln, vilket överförs till en sekundär utspädningstunnel för ytterligare utspädning och sedan leds genom provtagningsfiltren (figur 17). Det sekundära utspädningssystemet ska tillföra så mycket sekundär utspädningsgas att de två gånger utspädda avgaserna omedelbart före partikelfiltret håller en temperatur på mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C).

| DAF | Filter för utspädningsgas |
| --- | --- |

DAF

Filter för utspädningsgas

Utspädningsgasen (omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve) ska filtreras med ett högeffektivt filter (HEPA) som har en initial minsta insamlingseffektivitet på 99,97 % enligt EN 1822-1 (filterklass H14 eller bättre), ASTM F 1471-93 eller likvärdig standard.

| PSP | Partikelprovtagningssond |
| --- | --- |

PSP

Partikelprovtagningssond

Sonden utgör första delen av PTT och

| a) | ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade, dvs. i utspädningstunnelns (DT) mittaxel, ca 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgaserna flödar in i utspädningstunneln, |
| --- | --- |

a)

ska installeras vänd mot flödesriktningen i en punkt där utspädningsgasen och avgaserna är väl blandade, dvs. i utspädningstunnelns (DT) mittaxel, ca 10 tunneldiametrar nedströms den punkt där avgaserna flödar in i utspädningstunneln,

| b) | ska ha en innerdiameter på minst 8 mm, |
| --- | --- |

b)

ska ha en innerdiameter på minst 8 mm,

| c) | får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsgasen, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

c)

får, innan avgaserna leds in i utspädningstunneln, värmas upp till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller förvärmning av utspädningsgasen, under förutsättning att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),

| d) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

d)

får vara isolerad.

A.3.2.5   Beskrivning av partikelprovtagningssystemet

Partikelprovtagningssystemet krävs för insamling av partiklarna på partikelfiltret och visas i figurerna 16 och 17. Vid helflödesprovtagning efter delflödesutspädning, vilket innebär att hela det utspädda avgasprovet leds genom filtren, utgör utspädningssystemet och provtagningssystemet en integrerad enhet (se figur 12). Vid delflödesprovtagning efter delflödes- eller fullflödesutspädning, vilket innebär att endast en del av de utspädda avgaserna leds genom filtren, utgör utspädningssystemet och provtagningssystemet vanligen separata enheter.

För ett system med delflödesutspädning tas ett prov av de utspädda avgaserna från utspädningstunneln (DT) och leds genom partikelprovtagningssonden (PSP) och partikelöverföringsröret (PTT) med hjälp av provtagningspumpen (P), vilket visas i figur 16. Provet leds genom filterhållaren/-hållarna (FH) som innehåller partikelprovtagningsfiltren. Provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn (FC3).

För ett system med fullflödesutspädning ska ett partikelprovtagningssystem med utspädning i två steg användas, vilket visas i figur 17. Ett prov av de utspädda avgaserna tas från utspädningstunneln (DT) och leds genom partikelprovtagningssonden (PSP) och partikelöverföringsröret (PTT) till den sekundära utspädningstunneln (SDT), där det späds ut en gång till. Provet leds sedan genom filterhållaren/-hållarna (FH), där partikelprovtagningsfiltren sitter. Utspädningsluftflödet är vanligen konstant, medan provtagningsflödet regleras med hjälp av flödesregulatorn (FC3). Om elektronisk flödesberäkning (EFC) används (se figur 15), utnyttjas det totala utspädda avgasflödet som styrsignal för FC3.

Image

Image

A.3.2.6   Komponenter i figur 16 (endast delflödessystem) och 17 (endast fullflödessystem)

| PTT | Partikelöverföringsrör |
| --- | --- |

PTT

Partikelöverföringsrör

Överföringsröret

| a) | ska vara inert med avseende på partiklar, |
| --- | --- |

a)

ska vara inert med avseende på partiklar,

| b) | får vara uppvärmt till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

b)

får vara uppvärmt till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C),

| c) | får vara isolerat. |
| --- | --- |

c)

får vara isolerat.

| SDT | Sekundär utspädningstunnel (endast figur 17) |
| --- | --- |

SDT

Sekundär utspädningstunnel (endast figur 17)

Den sekundära utspädningstunneln

| a) | ska ha tillräcklig längd och diameter för att uppfylla kraven på uppehållstid i punkt 9.4.2 f, |
| --- | --- |

a)

ska ha tillräcklig längd och diameter för att uppfylla kraven på uppehållstid i punkt 9.4.2 f,

| b) | får vara uppvärmd till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

b)

får vara uppvärmd till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C),

| c) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

c)

får vara isolerad.

| FH | Filterhållare |
| --- | --- |

FH

Filterhållare

Filterhållaren

| a) | ska ha en konvinkel som avviker 12,5° (från mittlinjen) i förhållande till övergången från överföringsledningens diameter till den exponerade diametern på filterytan, |
| --- | --- |

a)

ska ha en konvinkel som avviker 12,5° (från mittlinjen) i förhållande till övergången från överföringsledningens diameter till den exponerade diametern på filterytan,

| b) | får vara uppvärmd till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C), |
| --- | --- |

b)

får vara uppvärmd till en väggtemperatur på högst 325 K (52 °C),

| c) | får vara isolerad. |
| --- | --- |

c)

får vara isolerad.

Multipla filterväxlare (automatiska växlare) godtas, om det inte finns någon växelverkan mellan provtagningsfiltren.

PTFE-membranfilter ska installeras i en särskild kassett i filterhållaren.

En tröghetsbaserad försorterare med 50 % bortsortering mellan 2,5 μm och 10 μm ska installeras omedelbart uppströms filterhållaren, om en provtagningssond i form av ett öppet rör vänt uppströms används.

| P | Provtagningspump |
| --- | --- |
| FC2 | Flödesregulator |

P

Provtagningspump

FC2

Flödesregulator

En flödesregulator ska användas för att reglera flödet genom partikelprovtagnings-systemet.

| FM3 | Flödesmätanordning |
| --- | --- |

FM3

Flödesmätanordning

Gasmätare eller flödesmätare som används för att bestämma partikelprovets flöde genom partikelfiltret. Kan installeras uppströms eller nedströms provtagningspumpen P.

| FM4 | Flödesmätanordning |
| --- | --- |

FM4

Flödesmätanordning

Gasmätare eller flödesmätare som används för att bestämma det sekundära utspädningsluftflödet genom partikelfiltret.

| BV | Kulventil (frivillig) |
| --- | --- |

BV

Kulventil (frivillig)

Kulventilens innerdiameter får inte vara mindre än provtagningsrörets (PTT) innerdiameter, och den ska kunna ställas om på mindre än 0,5 s.

TILLÄGG 4

STATISTIK

A.4.1   Medelvärde och standardavvikelse

Det aritmetiska medelvärdet ska beräknas enligt följande:

Formula (92)

Standardavvikelsen ska beräknas enligt följande:

Formula (93)

A.4.2   Regressionsanalys

Regressionslinjens lutningskoefficient ska beräknas enligt följande:

Formula (94)

Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln ska beräknas enligt följande:

Formula (95)

Skattningens standardavvikelse (SEE) ska beräknas enligt följande:

Formula (96)

Förklaringsgraden ska beräknas enligt följande:

Formula (97)

A.4.3   Bestämning av systemens likvärdighet

Huruvida systemen är likvärdiga i enlighet med punkt 5.1.1 ska avgöras på grundval av en undersökning med sju provpar (eller mer), med en eller flera lämpliga provcykler, för bestämning av korrelationen mellan försökssystemet och ett av de godkända referenssystemen i denna bilaga. De kriterier som ska användas för att bedöma likvärdigheten ska vara F-testet och det tvåsidiga Students t-testet.

Med denna statistiska metod kan man undersöka hypotesen att provstandardavvikelsen och provmedelvärdet för utsläpp som uppmätts genom försökssystemet inte skiljer sig från standardavvikelsen och provmedelvärdet för samma utsläpp uppmätta med referenssystemet. Hypotesen ska provas utifrån en 10-procentig signifikansnivå för F- och t-värdena. I tabell 9 anges de kritiska F- och t-värdena för 7–10 provpar. Om de F- och t-värden som beräknats enligt formlerna nedan är större än de kritiska F- och t-värdena är försökssystemet inte likvärdigt.

Följande förfarande ska användas. Beteckningarna R och C i nedsänkt text avser referens- respektive försökssystemet (Reference resp. Candidate).

| a) | Utför minst sju provningar med försöks- och referenssystemen samtidigt. Antalet provningar anges som n
  R och n
  C. |
| --- | --- |

a)

Utför minst sju provningar med försöks- och referenssystemen samtidigt. Antalet provningar anges som n
  R och n
  C.

| b) | Beräkna medelvärdena

  och

  samt standardavvikelserna s
  R och s
  C. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | Beräkna F-värdet enligt följande:

   (98)
  (Den större av de bägge standardavvikelserna s
  R eller s
  C måste vara täljare.) |
| --- | --- |

c)

Beräkna F-värdet enligt följande:

Formula (98)

(Den större av de bägge standardavvikelserna s
  R eller s
  C måste vara täljare.)

| d) | Beräkna t-värdet enligt följande:

   (99) |
| --- | --- |

d)

Beräkna t-värdet enligt följande:

Formula (99)

| e) | Jämför de framräknade F- och t-värdena med de kritiska F- och t-värden som motsvarar det antal prov som anges i tabell 9. Om en större stickprovsstorlek väljs konsulteras statistiska tabeller för nivån på 10 % signifikans (90 % konfidens). |
| --- | --- |

e)

Jämför de framräknade F- och t-värdena med de kritiska F- och t-värden som motsvarar det antal prov som anges i tabell 9. Om en större stickprovsstorlek väljs konsulteras statistiska tabeller för nivån på 10 % signifikans (90 % konfidens).

| f) | Fastställ frihetsgraderna (df) enligt följande:







  För F-testet: | , | (100) |
| --- | --- | --- | --- |
| För t-testet: | | (101) |

f)

Fastställ frihetsgraderna (df) enligt följande:

För F-testet:

Formula

Formula

(100)

För t-testet:

Formula

(101)

| g) | Avgör huruvida systemen är likvärdiga enligt följande:






  i) | Om F < F
  crit och t < t
  crit, är försökssystemet likvärdigt med denna bilagas referenssystem. |
| --- | --- | --- |

g)

Avgör huruvida systemen är likvärdiga enligt följande:

i)

Om F < F
  crit och t < t
  crit, är försökssystemet likvärdigt med denna bilagas referenssystem.

| ii) | Om F ≥ F
  crit eller t ≥ t
  crit, skiljer sig försökssystemet från denna bilagas referenssystem. |
| --- | --- |

ii)

Om F ≥ F
  crit eller t ≥ t
  crit, skiljer sig försökssystemet från denna bilagas referenssystem.

Tabell 9

t- och F-värden för valda stickprovsstorlekar

| Stickprovets storlek | F-test | t-test |
| --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6,6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7,7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8,8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9,9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Stickprovets storlek

F-test

t-test

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6,6

3,055

6

1,943

8

7,7

2,785

7

1,895

9

8,8

2,589

8

1,860

10

9,9

2,440

9

1,833

TILLÄGG 5

KONTROLL AV KOLFLÖDE

A.5.1   Inledning

Bortsett från en ytterst liten del härrör allt kol i avgaserna från bränslet, och allt utom en minimal del av detta kol visar sig i avgaserna i form av CO2. Detta är grunden för en systemkontroll baserad på mätning av CO2.

Kolflödet till systemen för avgasmätning bestäms med utgångspunkt från bränsleflödet. Kolflödet vid olika provtagningspunkter i utsläpps- och partikelprovtagningssystemen bestäms på grundval av CO2-koncentrationen och gasflödet vid dessa punkter.

Eftersom kolflödet ut från motorn är känt, kan man genom att iaktta samma kolflöde i avgasröret och vid mynningen till partikelprovtagningssystemet för delflöde kontrollera eventuellt läckage och flödesmätningens noggrannhet. Fördelen med denna kontroll är att komponenterna provas under motorns verkliga driftsförhållanden med avseende på temperatur och flöde.

I figur 18 visas vid vilka provtagningspunkter som kolflödet ska kontrolleras. Formlerna för kolflödet vid varje provningspunkt anges nedan.

Image

A.5.2   Kolflöde till motorn (mätpunkt 1)

Massflödet av kol till motorn för CH
  α
  O
  ε
  -bränsle beräknas enligt följande:

Formula (102)

där

| qm

  f | är massflöde av bränsle i kg/s. |
| --- | --- |

qm

  f

är massflöde av bränsle i kg/s.

A.5.3   Kolflöde i de outspädda avgaserna (mätpunkt 2)

Massflödet av kol i motorns avgasrör ska bestämmas utifrån den outspädda CO2-koncentrationen och massflödet av avgaser:

Formula (103)

där

| c
  CO2,r | är CO2-koncentration på våt bas i de outspädda avgaserna i %, |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | är CO2-koncentration på våt bas i omgivningsluften i %, |
| qm

  ew | är massflöde av avgaser på våt bas i kg/s, |
| M
  e | är avgasernas molmassa i g/mol. |

c
  CO2,r

är CO2-koncentration på våt bas i de outspädda avgaserna i %,

c
  CO2,a

är CO2-koncentration på våt bas i omgivningsluften i %,

qm

  ew

är massflöde av avgaser på våt bas i kg/s,

M
  e

är avgasernas molmassa i g/mol.

Om CO2 mäts på torr bas ska den omvandlas till våt bas enligt punkt 8.1.

A.5.4   Kolflöde i utspädningssystemet (provningspunkt 3)

För system med delflödesutspädning ska delningskvoten också beaktas. Kolflödet ska bestämmas utifrån den utspädda CO2-koncentrationen, massflödet av avgaser och provtagningsflödet:

Formula (104)

där

| c
  CO2,d | är CO2-koncentration på våt bas i de utspädda avgaserna vid utspädningstunnelns utlopp i %, |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | är CO2-koncentration på våt bas i omgivningsluften i %, |
| qm

  ew | är massflöde av avgaser på våt bas i kg/s, |
| qm

  p | är avgasernas provtagningsflöde in i delflödesutspädningssystemet i kg/s, |
| M
  e | är avgasernas molmassa i g/mol. |

c
  CO2,d

är CO2-koncentration på våt bas i de utspädda avgaserna vid utspädningstunnelns utlopp i %,

c
  CO2,a

är CO2-koncentration på våt bas i omgivningsluften i %,

qm

  ew

är massflöde av avgaser på våt bas i kg/s,

qm

  p

är avgasernas provtagningsflöde in i delflödesutspädningssystemet i kg/s,

M
  e

är avgasernas molmassa i g/mol.

Om CO2 mäts på torr bas ska den omvandlas till våt bas enligt punkt 8.1.

A.5.5   Beräkning av avgasernas molmassa

Avgasernas molmassa ska beräknas enligt ekvation 41 (se punkt 8.4.2.4).

Som alternativ kan följande molmassor för avgaser användas:

| M
  e (diesel) | = | 28,9 g/mol. |
| --- | --- | --- |
| M
  e (motorgas, LPG) | = | 28,6 g/mol. |
| M
  e (naturgas) | = | 28,3 g/mol. |

M
  e (diesel)

=

28,9 g/mol.

M
  e (motorgas, LPG)

=

28,6 g/mol.

M
  e (naturgas)

=

28,3 g/mol.

TILLÄGG 6

BERÄKNINGSEXEMPEL

A.6.1   Beräkning av verkligt varvtal och vridmoment (denormalisering)

Följande provpunkt ska omräknas till verkligt värde:

| Varvtal i procent | = | 43 % |
| --- | --- | --- |
| Vridmoment i procent | = | 82 % |

Varvtal i procent

=

43 %

Vridmoment i procent

=

82 %

Följande värden är givna:

| n
  lo | = | 1 015 min–1. |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1. |
| n
  pref | = | 1 300 min–1. |
| n
  idle | = | 600 min–1. |

n
  lo

=

1 015 min–1.

n
  hi

=

2 200 min–1.

n
  pref

=

1 300 min–1.

n
  idle

=

600 min–1.

Det ger följande resultat:

| Verkligt varvtal | = |
| --- | --- |
| | = 1 178 min–1 |

Verkligt varvtal

Formula

= 1 178 min–1

där det högsta vridmomentet som avläses i vridmomentkurvan vid 1 178 min–1 är 700 Nm.

Verkligt vridmoment = Formula = 574 Nm

A.6.2   Grundläggande uppgifter för stökiometriska beräkningar

| Atommassa för väte | 1,00794 g/atom |
| --- | --- |
| Atommassa för kol | 12,011 g/atom |
| Atommassa för svavel | 32,065 g/atom |
| Atommassa för kväve | 14,0067 g/atom |
| Atommassa för syre | 15,9994 g/atom |
| Atommassa för argon | 39,9 g/atom |
| Molmassa för vatten | 18,01534 g/mol |
| Molmassa för koldioxid | 44,01 g/mol |
| Molmassa för kolmonoxid | 28,011 g/mol |
| Molmassa för syre | 31,9988 g/mol |
| Molmassa för kväve | 28,011 g/mol |
| Molmassa för kväveoxid | 30,008 g/mol |
| Molmassa för kvävedioxid | 46,01 g/mol |
| Molmassa för svaveldioxid | 64,066 g/mol |
| Molmassa för torr luft | 28,965 g/mol |

Atommassa för väte

1,00794 g/atom

Atommassa för kol

12,011 g/atom

Atommassa för svavel

32,065 g/atom

Atommassa för kväve

14,0067 g/atom

Atommassa för syre

15,9994 g/atom

Atommassa för argon

39,9 g/atom

Molmassa för vatten

18,01534 g/mol

Molmassa för koldioxid

44,01 g/mol

Molmassa för kolmonoxid

28,011 g/mol

Molmassa för syre

31,9988 g/mol

Molmassa för kväve

28,011 g/mol

Molmassa för kväveoxid

30,008 g/mol

Molmassa för kvävedioxid

46,01 g/mol

Molmassa för svaveldioxid

64,066 g/mol

Molmassa för torr luft

28,965 g/mol

Om man bortser från kompressionseffekter kan alla gaser som är inblandade i motorns inlopp, förbränning och avgaser betraktas som ideala och alla volymetriska beräkningar ska därför grundas på en molvolym på 22,414 l/mol enligt Avogadros hypotes.

A.6.3   Gasformiga utsläpp (dieselbränsle)

Mätdata för en enstaka punkt i provcykeln (datafångstfrekvens på 1 Hz) för beräkning av momentana massutsläpp visas nedan. I exemplet har CO och NOx mätts på torr bas, och kolväten (HC) på våt bas. Kolvätekoncentrationen är uppgiven i propanekvivalent (C3) och ska multipliceras med 3 för att man ska få fram C1-ekvivalenten. Beräkningsförfarandet är identiskt för andra punkter i cykeln.

I beräkningsexemplet anges avrundade intermediära värden i de olika stegen för tydlighetens skull. Observera att för de verkliga beräkningarna får intermediära resultat inte avrundas (se punkt 8).

| T
  a,i

  (K) | H
  a,i

  (g/kg) | W
  act

  (kWh) | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

T
  a,i

(K)

H
  a,i

(g/kg)

W
  act

(kWh)

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Bränslet antas ha följande sammansättning:

| Komponent | Molförhållande | Massprocent |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Komponent

Molförhållande

Massprocent

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Steg 1: Korrigering mellan torr och våt bas (punkt 8.1):

Ekvation 16: k
  f = 0,055584 × 13,45 – 0,0001083 × 86,5 – 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

Ekvation 13: k
  w,a= Formula = 0,9331

| Ekvation 12: | c
  CO,i (våt) | = | 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (våt) | = | 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

Ekvation 12:

c
  CO,i (våt)

=

40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx,i (våt)

=

500 × 0,9331

= 466,6 ppm

Steg 2: NOx-korrigering för temperatur och luftfuktighet (punkt 8.2.1):

| Ekvation 23: | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

Ekvation 23:

Formula

= 0,9576

Steg 3: Beräkning av momentana utsläpp för varje enskild punkt i cykeln (punkt 8.4.2.3):

| Ekvation 36: | m
  HC,i | = | 10 × 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO,i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| | m
  Nox,I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Ekvation 36:

m
  HC,i

=

10 × 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO,i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  Nox,I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

Steg 4: Beräkning av massutsläpp under cykeln genom integration av de momentana utsläppsvärdena och u-värdena från tabell 5 (punkt 8.4.2.3):

Följande beräkning utgår från WHTC-cykeln (1 800 s) och samma utsläpp i varje punkt av cykeln.

| Ekvation 36: | m
  HC | = | | = 4,01 g/provning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO | = | | = 10,05 g/provning |
| | m
  NOx | = | | = 197,72 g/provning |

Ekvation 36:

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/provning

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/provning

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/provning

Steg 5: Beräkning av specifika utsläpp (punkt 8.6.3):

| Ekvation 69: | e
  HC | = | 4,01/40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | e
  CO | = | 10,05/40 | = 0,25 g/kWh |
| | e
  NOx | = | 197,72/40 | = 4,94 g/kWh |

Ekvation 69:

e
  HC

=

4,01/40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05/40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72/40

= 4,94 g/kWh

A.6.4.   Partikelformiga utsläpp (dieselbränsle)

| p
  b,b

  (kPa) | p
  b,a

  (kPa) | W
  act

  (kWh) | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | qm

  dw,i

  (kg/s) | qm

  dew,i

  (kg/s) | m
  uncor,b

  (mg) | m
  uncor,a

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

p
  b,b

(kPa)

p
  b,a

(kPa)

W
  act

(kWh)

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

qm

  dw,i

(kg/s)

qm

  dew,i

(kg/s)

m
  uncor,b

(mg)

m
  uncor,a

(mg)

m
  sep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Steg 1: Beräkning av m
  edf (punkt 8.4.3.2.2):

| Ekvation 48: | r
  d,i | = | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekvation 47: | qmedf,i | = | 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| Ekvation 46: | m
  edf | = | | = 1 116 kg/prov |

Ekvation 48:

r
  d,i

=

Formula

= 4

Ekvation 47:

qmedf,i

=

0,155 × 4

= 0,620 kg/s

Ekvation 46:

m
  edf

=

Formula

= 1 116 kg/prov

Steg 2: Bärkraftkorrigering av partiklarnas massa (punkt 8.3):

Före provning:

| Ekvation 26: | ρ
  a,b | = | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekvation 25: | m
  f,T | = | | = 90,0325 mg |

Ekvation 26:

ρ
  a,b

=

Formula

= 1,164 kg/m3

Ekvation 25:

m
  f,T

=

Formula

= 90,0325 mg

Efter provning:

| Ekvation 26: | ρ
  a,a | = | | = 1,176 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekvation 25: | m
  f,G | = | | = 91,7334 mg |
| Ekvation 27: | m
  p | = | 91,7334 mg – 90,0325 mg | = 1,7009 mg |

Ekvation 26:

ρ
  a,a

=

Formula

= 1,176 kg/m3

Ekvation 25:

m
  f,G

=

Formula

= 91,7334 mg

Ekvation 27:

m
  p

=

91,7334 mg – 90,0325 mg

= 1,7009 mg

Steg 3: Beräkning av massutsläpp för partiklar (punkt 8.4.3.2.2):

| Ekvation 45: | m
  PM | = | | = 1,253 g/prov |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Ekvation 45:

m
  PM

=

Formula

= 1,253 g/prov

Steg 4: Beräkning av specifika utsläpp (punkt 8.6.3):

| Ekvation 69: | e
  PM | = | 1,253/40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Ekvation 69:

e
  PM

=

1,253/40

= 0,031 g/kWh

TILLÄGG 7

INSTALLATION AV HJÄLPAGGREGAT OCH UTRUSTNING FÖR UTSLÄPPSPROVNING

| Nummer | Tillbehör | Monterad för utsläppsprovning |
| --- | --- | --- |
| 1 | Inloppssystem | |
| Inloppsgrenrör | Ja |
| System för kontroll av vevhusutsläpp | Ja |
| Kontrollanordningar för inloppsgrenrörssystem med dubbelt inlopp | Ja |
| Luftflödesmätare | Ja |
| Luftinloppsledningar | Ja, eller provcellutrustning |
| Luftfilter | Ja, eller provcellutrustning |
| Inloppsljuddämpare | Ja, eller provcellutrustning |
| Varvtalsbegränsare | Ja |
| 2 | Induktionsvärmning av inloppsgrenrör | Ja, ska om möjligt ställas in i gynnsammast möjliga läge |
| 3 | Avgassystem | |
| Avgasgrenrör | Ja |
| Anslutningsrör | Ja |
| Ljuddämpare | Ja |
| Avgasrör | Ja |
| Avgasbroms | Nej, eller fullt öppen |
| Överladdare | Ja |
| 4 | Bränsleförsörjningspump | Ja |
| 5 | Utrustning för gasmotorer | |
| Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv. | Ja |
| Tryckreducerare | Ja |
| Evaporator | Ja |
| Blandare | Ja |
| 6 | Utrustning för bränsleinsprutning | |
| Förfilter | Ja |
| Filter | Ja |
| Pump | Ja |
| Högtrycksrör | Ja |
| Injektor | Ja |
| Luftinloppsventil | Ja |
| Elektroniskt kontrollsystem, sensorer osv. | Ja |
| Regulator/kontrollsystem | Ja |
| Automatisk fullbelastningsstopp för kontrollerna beroende på atmosfäriska förhållanden | Ja |
| 7 | Vätskekylningsutrustning | |
| Kylare | Nej |
| Fläkt | Nej |
| Fläktkåpa | Nej |
| Vattenpump | Ja |
| Termostat | Ja, kan fixeras i helt öppet läge |
| 8 | Luftkylning | |
| Kåpa | Nej |
| Fläkt eller kompressor | Nej |
| Anordning för temperaturreglering | Nej |
| 9 | Elutrustning | |
| Generator | Nej |
| Lindning eller lindningar | Ja |
| Kablage | Ja |
| Elektroniskt kontrollsystem | Ja |
| 10 | Laddningsutrustning för inloppsluft | |
| Kompressor som antingen är direktdriven av motorn och/eller av avgaserna | Ja |
| Laddluftkylare | Ja, eller provcellutrustning |
| Kylmedelspump eller fläkt (motordriven) | Nej |
| Reglerutrustning för kylflöde | Ja |
| 11 | Föroreningsbegränsande anordning (system för efterbehandling av avgaser) | Ja |
| 12 | Startutrustning | Ja, eller provcellutrustning |
| 13 | Smörjoljepump | Ja |

Nummer

Tillbehör

Monterad för utsläppsprovning

1

Inloppssystem

Inloppsgrenrör

Ja

System för kontroll av vevhusutsläpp

Ja

Kontrollanordningar för inloppsgrenrörssystem med dubbelt inlopp

Ja

Luftflödesmätare

Ja

Luftinloppsledningar

Ja, eller provcellutrustning

Luftfilter

Ja, eller provcellutrustning

Inloppsljuddämpare

Ja, eller provcellutrustning

Varvtalsbegränsare

Ja

2

Induktionsvärmning av inloppsgrenrör

Ja, ska om möjligt ställas in i gynnsammast möjliga läge

3

Avgassystem

Avgasgrenrör

Ja

Anslutningsrör

Ja

Ljuddämpare

Ja

Avgasrör

Ja

Avgasbroms

Nej, eller fullt öppen

Överladdare

Ja

4

Bränsleförsörjningspump

Ja

5

Utrustning för gasmotorer

Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv.

Ja

Tryckreducerare

Ja

Evaporator

Ja

Blandare

Ja

6

Utrustning för bränsleinsprutning

Förfilter

Ja

Filter

Ja

Pump

Ja

Högtrycksrör

Ja

Injektor

Ja

Luftinloppsventil

Ja

Elektroniskt kontrollsystem, sensorer osv.

Ja

Regulator/kontrollsystem

Ja

Automatisk fullbelastningsstopp för kontrollerna beroende på atmosfäriska förhållanden

Ja

7

Vätskekylningsutrustning

Kylare

Nej

Fläkt

Nej

Fläktkåpa

Nej

Vattenpump

Ja

Termostat

Ja, kan fixeras i helt öppet läge

8

Luftkylning

Kåpa

Nej

Fläkt eller kompressor

Nej

Anordning för temperaturreglering

Nej

9

Elutrustning

Generator

Nej

Lindning eller lindningar

Ja

Kablage

Ja

Elektroniskt kontrollsystem

Ja

10

Laddningsutrustning för inloppsluft

Kompressor som antingen är direktdriven av motorn och/eller av avgaserna

Ja

Laddluftkylare

Ja, eller provcellutrustning

Kylmedelspump eller fläkt (motordriven)

Nej

Reglerutrustning för kylflöde

Ja

11

Föroreningsbegränsande anordning (system för efterbehandling av avgaser)

Ja

12

Startutrustning

Ja, eller provcellutrustning

13

Smörjoljepump

Ja

Ändringar av bilaga 9B

Titeln ska ha följande lydelse:

Punkt 1 ska ha följande lydelse:

| ”1. | TILLÄMPLIGHET
  Denna bilaga är tillämplig på diesel- eller gasdrivna (naturgas eller motorgas) motorer avsedda för montering i vägfordon, men inte på motorer avsedda för två bränslen (dual-fuel eller bi-fuel). |
| --- | --- |

”1.

TILLÄMPLIGHET

Denna bilaga är tillämplig på diesel- eller gasdrivna (naturgas eller motorgas) motorer avsedda för montering i vägfordon, men inte på motorer avsedda för två bränslen (dual-fuel eller bi-fuel).

Observera: Bilaga 9B är tillämplig i stället för bilaga 9A, när avtalsparterna så beslutar, om även bilaga 4B tillämpas. Om en avtalspart beslutar att tillämpa denna bilaga kan vissa krav i bilaga 9A icke desto mindre fortfarande vara tillämpliga på uttrycklig begäran av den avtalsparten, om dessa krav inte strider mot specifikationerna i denna bilaga.”

Punkt 3.35 ska ha följande lydelse:

| ”3.35 | uppvärmningscykel: motorn är igång under en tillräckligt lång tid för att kylarvätsketemperaturen ska stiga med minst 22 K (22 °C/40 °F) från och med det att motorn startas och uppnå minst 333 K (60 °C/140 °F) (2).” |
| --- | --- |

”3.35

uppvärmningscykel: motorn är igång under en tillräckligt lång tid för att kylarvätsketemperaturen ska stiga med minst 22 K (22 °C/40 °F) från och med det att motorn startas och uppnå minst 333 K (60 °C/140 °F) (2).”

Punkt 3.36 ska ha följande lydelse:

| ”3.36 | Förkortningar






  CV | Vevhusventilation |
| --- | --- | --- |
| DOC | Dieseloxidationskatalysator |
| DPF | Dieselpartikelfilter eller partikelfälla, inkl. DPF med katalysator och kontinuerligt regenererande fällor (CRT) |
| DTC | Diagnosfelkod |
| EGR | Återcirkulation av avgaser |
| HC | Kolväten |
| LNT | Mager NOx-fälla (eller NOx-absorbator) |
| LPG | Motorgas |
| MECS | Utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion |
| NG | Naturgas |
| NOx | Kväveoxider |
| OTL | OBD-gränsvärde |
| PM | Partiklar |
| SCR | Selektiv katalytisk reduktion |
| SW | Vindrutetorkare |
| TFF | Övervakning av totalt funktionsfel |
| VGT | Turboladdare med variabel geometri |
| VVT | Variabel ventiltidsinställning” |

”3.36

Förkortningar

CV

Vevhusventilation

DOC

Dieseloxidationskatalysator

DPF

Dieselpartikelfilter eller partikelfälla, inkl. DPF med katalysator och kontinuerligt regenererande fällor (CRT)

DTC

Diagnosfelkod

EGR

Återcirkulation av avgaser

HC

Kolväten

LNT

Mager NOx-fälla (eller NOx-absorbator)

LPG

Motorgas

MECS

Utsläppsbegränsande strategi vid felfunktion

NG

Naturgas

NOx

Kväveoxider

OTL

OBD-gränsvärde

PM

Partiklar

SCR

Selektiv katalytisk reduktion

SW

Vindrutetorkare

TFF

Övervakning av totalt funktionsfel

VGT

Turboladdare med variabel geometri

VVT

Variabel ventiltidsinställning”

Punkt 4.3 ska ha följande lydelse:

| ”4.3 | Krav på lagring av OBD-information
  När en felfunktion ...
  När en bekräftad och aktiv felfunktion inte längre upptäcks av systemet under en hel driftsekvens ska den tilldelas status som tidigare aktiv vid start av nästa driftsekvens och behålla denna status tills den OBD-information som är förknippad med felfunktionen raderas av ett avsökningsverktyg eller raderas från dataminnet i enlighet med punkt 4.4.” |
| --- | --- |

”4.3

Krav på lagring av OBD-information

När en felfunktion ...

När en bekräftad och aktiv felfunktion inte längre upptäcks av systemet under en hel driftsekvens ska den tilldelas status som tidigare aktiv vid start av nästa driftsekvens och behålla denna status tills den OBD-information som är förknippad med felfunktionen raderas av ett avsökningsverktyg eller raderas från dataminnet i enlighet med punkt 4.4.”

Punkt 4.7.1.2 l Den svenska texten påverkas inte.

Den svenska texten påverkas inte

Punkt 5.2.3 ska ha följande lydelse:

| ”5.2.3 | Låg bränslenivå
  Tillverkaren får begära godkännande att stänga av övervakningssystem som påverkas av låg bränslenivå/lågt bränsletryck eller bränslebrist (t.ex. diagnos av felfunktion i bränslesystemet eller feltändning) enligt följande: | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- | --- |
| NG | LPG |
| a) | Den bränslenivå som är aktuell för sådan avstängning får inte överskrida 100 liter eller 20 % av bränsletankens nominella volym, beroende på vad som är lägst. |

”5.2.3

Låg bränslenivå

Tillverkaren får begära godkännande att stänga av övervakningssystem som påverkas av låg bränslenivå/lågt bränsletryck eller bränslebrist (t.ex. diagnos av felfunktion i bränslesystemet eller feltändning) enligt följande:

DIESEL

GAS

NG

LPG

a)

Den bränslenivå som är aktuell för sådan avstängning får inte överskrida 100 liter eller 20 % av bränsletankens nominella volym, beroende på vad som är lägst.

X

X

| b) | Det bränsletryck som är aktuellt för sådan avstängning får inte överskrida 20 % av bränsletankens nominella bränsletryck. |
| --- | --- |

b)

Det bränsletryck som är aktuellt för sådan avstängning får inte överskrida 20 % av bränsletankens nominella bränsletryck.

X”

Följande punkt ska läggas till som punkt 5.2.8:

| ”5.2.8 | Påfyllning av bränsle
  Efter påfyllning av bränsle får tillverkaren av ett gasdrivet fordon tillfälligt stänga av OBD-systemet, när systemet måste anpassas till den elektroniska styrenhetens igenkännande av en ändring av bränslets och sammansättning.
  OBD-systemet ska återaktiveras så snart som det nya bränslet har känts igen och motorns parametrar har ställts in igen. Denna avstängning ska vara begränsad till högst 10 minuter.” |
| --- | --- |

”5.2.8

Påfyllning av bränsle

Efter påfyllning av bränsle får tillverkaren av ett gasdrivet fordon tillfälligt stänga av OBD-systemet, när systemet måste anpassas till den elektroniska styrenhetens igenkännande av en ändring av bränslets och sammansättning.

OBD-systemet ska återaktiveras så snart som det nya bränslet har känts igen och motorns parametrar har ställts in igen. Denna avstängning ska vara begränsad till högst 10 minuter.”

Punkt 6 ska ha följande lydelse (ett nytt läggs till som led d):

| ”6. | DEMONSTRATIONSKRAV
  ...






  d) | Förfarande för val av referensbränsle för en gasmotor.” |
| --- | --- | --- |

”6.

DEMONSTRATIONSKRAV

...

d)

Förfarande för val av referensbränsle för en gasmotor.”

Punkt 6.3 ska ha följande lydelse:

| ”6.3 | Förfaranden för demonstration av OBD-prestanda
  Tillverkaren ska ...
  I följande punkter förtecknas kraven på demonstration av OBD-prestanda, inbegripet krav på provning. Antalet provningar ska vara fyra gånger antalet motorfamiljer som är aktuella inom utsläpps-OBD-familjen, men inte färre än 8.
  De valda övervakarna ska återspegla de olika typerna av övervakare som nämns i punkt 4.2 (dvs. övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning, övervakning av totalt funktionsfel och komponentövervakning) på ett välbalanserat sätt. De valda övervakarna ska även återspegla de olika punkter som förtecknas i tillägg 3 till denna bilaga på ett välbalanserat sätt.” |
| --- | --- |

”6.3

Förfaranden för demonstration av OBD-prestanda

Tillverkaren ska ...

I följande punkter förtecknas kraven på demonstration av OBD-prestanda, inbegripet krav på provning. Antalet provningar ska vara fyra gånger antalet motorfamiljer som är aktuella inom utsläpps-OBD-familjen, men inte färre än 8.

De valda övervakarna ska återspegla de olika typerna av övervakare som nämns i punkt 4.2 (dvs. övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning, övervakning av totalt funktionsfel och komponentövervakning) på ett välbalanserat sätt. De valda övervakarna ska även återspegla de olika punkter som förtecknas i tillägg 3 till denna bilaga på ett välbalanserat sätt.”

Punkt 6.3.2 ska ha följande lydelse (även fotnot 10 ska rättas):

| ”6.3.2 | Förfaranden för känd försämring av komponenter (eller system)
  Denna punkt är tillämplig när den felfunktion som ska provas övervakas med avseende på utsläpp från avgasröret (17) (övervakning av utsläppsgränser, se punkt 4.2) och det krävs att tillverkaren med en utsläppsprovning visar att komponent försämras på ett känt sätt. |
| --- | --- |

”6.3.2

Förfaranden för känd försämring av komponenter (eller system)

Denna punkt är tillämplig när den felfunktion som ska provas övervakas med avseende på utsläpp från avgasröret (17) (övervakning av utsläppsgränser, se punkt 4.2) och det krävs att tillverkaren med en utsläppsprovning visar att komponent försämras på ett känt sätt.

Följande punkt ska läggas till som punkt 6.5:

| ”6.5 | Förfarande för val av referensbränsle för en gasmotor
  OBD-prestanda och felfunktionsklassificering ska demonstreras med användning av ett av de referensbränslen som nämns i bilaga 5 på vilket motorn är avsedd att drivas.
  Valet av detta referensbränsle görs av typgodkännandemyndigheten, som ska ge provningslaboratoriet tillräckligt med tid att leverera det valda referensbränslet.” |
| --- | --- |

”6.5

Förfarande för val av referensbränsle för en gasmotor

OBD-prestanda och felfunktionsklassificering ska demonstreras med användning av ett av de referensbränslen som nämns i bilaga 5 på vilket motorn är avsedd att drivas.

Valet av detta referensbränsle görs av typgodkännandemyndigheten, som ska ge provningslaboratoriet tillräckligt med tid att leverera det valda referensbränslet.”

Punkt 7.2 ska ha följande lydelse:

| ”7.2 | Tillämpliga provningar
  I denna bilaga gäller följande:






  a) | Utsläppsprovcykeln är den provcykel som används för mätning av de reglerade utsläppen vid kända försämringar av komponenter eller system. |
| --- | --- | --- |

”7.2

Tillämpliga provningar

I denna bilaga gäller följande:

a)

Utsläppsprovcykeln är den provcykel som används för mätning av de reglerade utsläppen vid kända försämringar av komponenter eller system.

| b) | OBD-provcykeln är den provcykel som används för att demonstrera OBD-övervakarnas kapacitet att detektera felfunktioner.” |
| --- | --- |

b)

OBD-provcykeln är den provcykel som används för att demonstrera OBD-övervakarnas kapacitet att detektera felfunktioner.”

Punkt 7.2.2 ska ha följande lydelse (orden ”globalt harmoniserade” utgår):

| ”7.2.2 | OBD-provcykeln
  Den OBD-provcykel som är aktuell i denna bilaga är den varma delen av WHTC-cykeln enligt beskrivningen i bilaga 4B.
  På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens samtycke kan en alternativ OBD-provcykel användas (t.ex. den kalla delen av WHTC-cykeln) för en viss övervakare. Begäran ska innehålla dokumentation (tekniska överväganden, simulerings- och provningsresultat osv.) som visar






  a) | att den begärda provcykeln är lämplig för att demonstrera att övervakning sker under realistiska körförhållanden, och |
| --- | --- | --- |

”7.2.2

OBD-provcykeln

Den OBD-provcykel som är aktuell i denna bilaga är den varma delen av WHTC-cykeln enligt beskrivningen i bilaga 4B.

På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens samtycke kan en alternativ OBD-provcykel användas (t.ex. den kalla delen av WHTC-cykeln) för en viss övervakare. Begäran ska innehålla dokumentation (tekniska överväganden, simulerings- och provningsresultat osv.) som visar

a)

att den begärda provcykeln är lämplig för att demonstrera att övervakning sker under realistiska körförhållanden, och

| b) | att den varma delen av WHTC-cykeln verkar mindre lämplig för den avsedda övervakningen (t.ex. övervakning av vätskeförbrukning).” |
| --- | --- |

b)

att den varma delen av WHTC-cykeln verkar mindre lämplig för den avsedda övervakningen (t.ex. övervakning av vätskeförbrukning).”

Punkt 8.1.3 ska ha följande lydelse:

| ”8.1.3 | Dokumentation av OBD-familj med avseende på utsläpp
  ...
  Dessutom ska tillverkaren lämna en förteckning över alla elektroniska in- och utsignaler och ange vilket kommunikationsprotokoll varje OBD-familj med avseende på utsläpp använder.” |
| --- | --- |

”8.1.3

Dokumentation av OBD-familj med avseende på utsläpp

...

Dessutom ska tillverkaren lämna en förteckning över alla elektroniska in- och utsignaler och ange vilket kommunikationsprotokoll varje OBD-familj med avseende på utsläpp använder.”

I tillägg 2 till bilaga 9B ska det första stycket ha följande lydelse:

”Syftet med detta tillägg är att illustrera kraven i punkterna 4.3 och 4.6.5 i denna bilaga.”

Tillägg 3 till bilaga 9B ska ha följande lydelse (dessutom ska en ny punkt läggas till som punkt 15):

”ÖVERVAKNINGSKRAV

I punkterna i detta tillägg förtecknas de system eller komponenter som i enlighet med punkt 4.2 ska övervakas av OBD-systemet. Om inte annat anges gäller kraven för både diesel- och gasmotorer.

PUNKT 1

ÖVERVAKNING AV ELEKTRISKA/ELEKTRONISKA KOMPONENTER

Elektriska/elektroniska komponenter som används för att styra eller övervaka de avgasreningssystem som beskrivs i detta tillägg ska bli föremål för komponentövervakning i enlighet med bestämmelserna i punkt 4.2 i denna bilaga. Detta inbegriper bl.a. tryckgivare, temperaturgivare, avgasgivare och syrgasgivare i förekommande fall, knackningsgivare, bränsle- eller reagensinjektorer i avgasströmmen, brännare eller värmeelement i avgasströmmen, glödstift och inloppsluftvärmare.

Om återkopplingsstyrning finns ska OBD-systemet övervaka systemets förmåga att upprätthålla nominell återkopplingsstyrning (t.ex. inleda återkopplingsstyrning inom den av tillverkaren angivna tiden, systemet kan inte upprätthålla återkopplingsstyrning, återkopplingsstyrningen har tagit i anspråk all manövermarginal som tillverkaren tillåter) genom komponentövervakning.

OBS! Dessa bestämmelser gäller alla elektriska/elektroniska komponenter, även om de hör till någon av de övervakare som beskrivs i de andra punkterna i detta tillägg.

PUNKT 2

DPF-SYSTEM

OBD-systemet ska övervaka följande delar av DPF-systemet på motorer som är försedda med sådant med avseende på korrekt funktion:

| a) | DPF-substrat: närvaro av DPF-substrat – övervakning av totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

a)

DPF-substrat: närvaro av DPF-substrat – övervakning av totalt funktionsfel.

| b) | DPF-prestanda: igensättning av DPF – övervakning av totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

b)

DPF-prestanda: igensättning av DPF – övervakning av totalt funktionsfel.

| c) | DPF-prestanda: filtrerings- och regenereringsprocesserna (t.ex. partikelansamling under filtreringsprocessen och avlägsnande av partiklar under en process av påtvingad regenerering) – prestandaövervakning (t.ex. övervakning av mätbara filteregenskaper såsom mottryck eller differentialtryck, som kanske inte kan upptäcka alla feltyper som minskar infångningseffektiviteten). |
| --- | --- |

c)

DPF-prestanda: filtrerings- och regenereringsprocesserna (t.ex. partikelansamling under filtreringsprocessen och avlägsnande av partiklar under en process av påtvingad regenerering) – prestandaövervakning (t.ex. övervakning av mätbara filteregenskaper såsom mottryck eller differentialtryck, som kanske inte kan upptäcka alla feltyper som minskar infångningseffektiviteten).

PUNKT 3

ÖVERVAKNING AV SELEKTIV KATALYTISK REDUKTION (SCR)

I denna punkt avses med SCR selektiv katalytisk reduktion eller någon annan anordning med mager NOx-katalysator. OBD-systemet ska övervaka följande delar av SCR-systemet i motorer som är försedda med sådant för korrekt funktion:

| a) | Aktivt/intrusivt system för insprutning av reagensmedel: systemets kapacitet att styra tillförseln av reagensmedel korrekt, oavsett om den tillförs via insprutning i avgasflödet eller i cylindern – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

a)

Aktivt/intrusivt system för insprutning av reagensmedel: systemets kapacitet att styra tillförseln av reagensmedel korrekt, oavsett om den tillförs via insprutning i avgasflödet eller i cylindern – prestandaövervakning.

| b) | Aktivt/intrusivt reagensmedel: tillgång ombord av reagensmedel, korrekt förbrukning av reagensmedel om annat reagensmedel än bränslet används (t.ex. urinämne) – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Aktivt/intrusivt reagensmedel: tillgång ombord av reagensmedel, korrekt förbrukning av reagensmedel om annat reagensmedel än bränslet används (t.ex. urinämne) – prestandaövervakning.

| c) | Aktivt/intrusivt reagensmedel: i görligaste mån reagensmedlets kvalitet om annat reagensmedel än bränslet används (t.ex. urinämne) – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

c)

Aktivt/intrusivt reagensmedel: i görligaste mån reagensmedlets kvalitet om annat reagensmedel än bränslet används (t.ex. urinämne) – prestandaövervakning.

| d) | SCR-katalysatorns verkningsgrad för omvandling: SCR-katalysatorns kapacitet att omvandla NOx – övervakning av utsläppsgränsvärden. |
| --- | --- |

d)

SCR-katalysatorns verkningsgrad för omvandling: SCR-katalysatorns kapacitet att omvandla NOx – övervakning av utsläppsgränsvärden.

PUNKT 4

MAGER NOX-FÄLLA (LNT ELLER NOX-ADSORBATOR)

OBD-systemet ska övervaka följande delar av LNT-systemet i motorer som är försedda med sådant för korrekt funktion:

| a) | LNT-kapacitet: LNT-systemets kapacitet att adsorbera/lagra och omvandla NOx – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

a)

LNT-kapacitet: LNT-systemets kapacitet att adsorbera/lagra och omvandla NOx – prestandaövervakning.

| b) | LNT vid aktivt/intrusivt system för insprutning av reagensmedel: systemets kapacitet att styra tillförseln av reagensmedel korrekt, oavsett om det tillförs via insprutning i avgasflödet eller i cylindern – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

LNT vid aktivt/intrusivt system för insprutning av reagensmedel: systemets kapacitet att styra tillförseln av reagensmedel korrekt, oavsett om det tillförs via insprutning i avgasflödet eller i cylindern – prestandaövervakning.

PUNKT 5

ÖVERVAKNING AV OXIDATIONKATALYSATORER (inkl. DIESELOXIDATIONKATALYSATOR – DOC)

Denna punkt är tillämplig på oxidationskatalysatorer som är separata från andra efterbehandlingssystem. De som sitter innanför höljet på ett efterbehandlingssystem omfattas av tillämplig punkt i detta tillägg.

OBD-systemet ska övervaka följande delar av oxidationskatalysatorerna i motorer som är försedda med sådana för korrekt funktion:

| a) | Verkningsgrad för omvandling av kolväten: oxidationskatalysatorers förmåga att omvandla kolväten uppströms andra efterbehandlingsenheter – övervakning av totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

a)

Verkningsgrad för omvandling av kolväten: oxidationskatalysatorers förmåga att omvandla kolväten uppströms andra efterbehandlingsenheter – övervakning av totalt funktionsfel.

| b) | Verkningsgrad för omvandling av kolväten: oxidationskatalysatorers förmåga att omvandla kolväten nedströms andra efterbehandlingsenheter – övervakning av totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

b)

Verkningsgrad för omvandling av kolväten: oxidationskatalysatorers förmåga att omvandla kolväten nedströms andra efterbehandlingsenheter – övervakning av totalt funktionsfel.

PUNKT 6

ÖVERVAKNING AV AVGASÅTERFÖRINGSSYSTEM (EGR)

OBD-systemet ska övervaka följande delar av EGR-systemet på motorer som är försedda med sådant för korrekt funktion:

| | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- |
| a1) | Lågt/högt EGR-flöde: EGR-systemets kapacitet att uppehålla börvärdet på EGR-flödet genom att detektera ’för lågt flöde’ och ’för högt flöde’ – övervakning av utsläppsgränsvärden. |

DIESEL

GAS

a1)

Lågt/högt EGR-flöde: EGR-systemets kapacitet att uppehålla börvärdet på EGR-flödet genom att detektera ’för lågt flöde’ och ’för högt flöde’ – övervakning av utsläppsgränsvärden.

X

| a2) | Lågt/högt EGR-flöde: EGR-systemets kapacitet att uppehålla börvärdet på EGR-flödet genom att detektera ’för lågt flöde’ och ’för högt flöde’ – prestandaövervakning
  (övervakningskravet kommer att diskuteras vidare). |
| --- | --- |

a2)

Lågt/högt EGR-flöde: EGR-systemets kapacitet att uppehålla börvärdet på EGR-flödet genom att detektera ’för lågt flöde’ och ’för högt flöde’ – prestandaövervakning

(övervakningskravet kommer att diskuteras vidare).

X

| b) | Långsam reaktion från EGR-manöverorgan: EGR-systemets kapacitet att uppnå börvärdet på flödet inom den av tillverkaren uppgivna tiden efter kommandot – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Långsam reaktion från EGR-manöverorgan: EGR-systemets kapacitet att uppnå börvärdet på flödet inom den av tillverkaren uppgivna tiden efter kommandot – prestandaövervakning.

X

X

| c) | Prestanda hos EGR-kylare: EGR-kylsystemets kapacitet att uppnå av tillverkaren uppgiven kylprestanda – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

c)

Prestanda hos EGR-kylare: EGR-kylsystemets kapacitet att uppnå av tillverkaren uppgiven kylprestanda – prestandaövervakning.

X

X

PUNKT 7

ÖVERVAKNING AV BRÄNSLESYSTEM

OBD-systemet ska övervaka följande delar av bränslesystemet på motorer försedda med sådant för korrekt funktion:

| | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- |
| a) | Bränslesystemets tryckreglering: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärde för bränsletrycket i reglering med sluten slinga – prestandaövervakning. |

DIESEL

GAS

a)

Bränslesystemets tryckreglering: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärde för bränsletrycket i reglering med sluten slinga – prestandaövervakning.

X

| b) | Bränslesystemets tryckreglering: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärde för bränsletrycket i reglering med sluten slinga i fall där systemet är så utformat att trycket kan regleras oberoende av andra parametrar – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Bränslesystemets tryckreglering: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärde för bränsletrycket i reglering med sluten slinga i fall där systemet är så utformat att trycket kan regleras oberoende av andra parametrar – prestandaövervakning.

X

| c) | Tidsbestämning för bränsleinsprutning: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsbestämningen för minst en av bränsleinsprutningarna i de fall där motorn är utrustad med lämpliga givare – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

c)

Tidsbestämning för bränsleinsprutning: bränslesystemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsbestämningen för minst en av bränsleinsprutningarna i de fall där motorn är utrustad med lämpliga givare – prestandaövervakning.

X

| d) | Bränsleinsprutningssystem: kapacitet att bibehålla önskat luft-bränsleförhållande (inkl. men inte begränsat till självanpassningsfunktioner) – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

d)

Bränsleinsprutningssystem: kapacitet att bibehålla önskat luft-bränsleförhållande (inkl. men inte begränsat till självanpassningsfunktioner) – prestandaövervakning.

X

PUNKT 8

LUFTHANTERINGS- OCH REGLERSYSTEM FÖR TURBOLADDARE/ÖVERTRYCK

OBD-systemet ska övervaka följande delar av lufthanterings- och reglersystemet för turboladdare/övertryck på motorer försedda med sådant för korrekt funktion:

| | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- |
| a1) | Turbounder/övertryck: turboövertrycksystemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på övertrycket, genom att detektera både ’för lågt övertryck’ och ’för högt övertryck’ – övervakning av utsläppsgränsvärden. |

DIESEL

GAS

a1)

Turbounder/övertryck: turboövertrycksystemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på övertrycket, genom att detektera både ’för lågt övertryck’ och ’för högt övertryck’ – övervakning av utsläppsgränsvärden.

X

| a2) | Turbounder/övertryck: turboövertrycksystemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på övertrycket, genom att detektera både ’för lågt övertryck’ och ’för högt övertryck’ – prestandaövervakning
  (övervakningskravet kommer att diskuteras vidare). |
| --- | --- |

a2)

Turbounder/övertryck: turboövertrycksystemets kapacitet att upprätthålla börvärdet på övertrycket, genom att detektera både ’för lågt övertryck’ och ’för högt övertryck’ – prestandaövervakning

(övervakningskravet kommer att diskuteras vidare).

X

| b) | Långsam reaktion från turbo med variabel geometri (VGT): VGT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för geometrin inom den av tillverkaren angivna tiden – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Långsam reaktion från turbo med variabel geometri (VGT): VGT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för geometrin inom den av tillverkaren angivna tiden – prestandaövervakning.

X

X

| c) | Laddluftkylare: Laddluftkylningssystemets effektivitet – övervakning av totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

c)

Laddluftkylare: Laddluftkylningssystemets effektivitet – övervakning av totalt funktionsfel.

X

X

PUNKT 9

SYSTEM FÖR VARIABEL VENTILTIDSINSTÄLLNING (VVT)

OBD-systemet ska övervaka följande delar av systemet för variabel ventiltidsinställning (VVT) på motorer försedda med sådant för korrekt funktion:

| a) | VVT-börvärdesfel: VVT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsinställningen – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

a)

VVT-börvärdesfel: VVT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsinställningen – prestandaövervakning.

| b) | Långsam reaktion från VVT: VVT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsinställningen inom den av tillverkaren uppgivna tiden från det att kommando ges – prestandaövervakning. |
| --- | --- |

b)

Långsam reaktion från VVT: VVT-systemets kapacitet att uppnå börvärdet för tidsinställningen inom den av tillverkaren uppgivna tiden från det att kommando ges – prestandaövervakning.

PUNKT 10

ÖVERVAKNING AV FELTÄNDNING

| | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- |
| a) | Inga bestämmelser. |

DIESEL

GAS

a)

Inga bestämmelser.

X

| b) | Feltändning som kan orsaka skador på katalysatorer (t.ex. övervaka en viss procentandel av feltändningarna under en viss tidsperiod) – prestandaövervakning
  (övervakningskravet kommer att diskuteras vidare tillsammans med punkterna 6 och 8). |
| --- | --- |

b)

Feltändning som kan orsaka skador på katalysatorer (t.ex. övervaka en viss procentandel av feltändningarna under en viss tidsperiod) – prestandaövervakning

(övervakningskravet kommer att diskuteras vidare tillsammans med punkterna 6 och 8).

X

PUNKT 11

ÖVERVAKNING AV VEVHUSVENTILATIONSSYSTEM

Inga bestämmelser.

PUNKT 12

ÖVERVAKNING AV MOTORNS KYLSYSTEM

OBD-systemet ska övervaka följande delar av motorns kylsystem för korrekt funktion:

| a) | Motorns kylmedelstemperatur (termostat): termostat som fastnat i öppet läge. Tillverkarna behöver inte övervaka termostaten om bortfall av den inte medför att någon annan OBD-övervakare slutar att fungera – totalt funktionsfel. |
| --- | --- |

a)

Motorns kylmedelstemperatur (termostat): termostat som fastnat i öppet läge. Tillverkarna behöver inte övervaka termostaten om bortfall av den inte medför att någon annan OBD-övervakare slutar att fungera – totalt funktionsfel.

Tillverkaren behöver inte övervaka motorkylmedlets temperatur eller temperaturgivaren i motorns kylmedel om motorkylmedlets temperatur eller temperaturgivaren i motorns kylmedel inte används för att möjliggöra reglering i sluten slinga/genom återkoppling av några utsläppsbegränsande system och/eller inte medför att någon annan övervakare upphör att fungera.

Tillverkarna får tillfälligt koppla från eller fördröja övervakaren under den tid det tar att uppnå den temperatur där sluten slinga kan användas, om motorn är utsatt för förhållanden som kan leda till en felaktig diagnos (t.ex. tomgång i 50–75 % av uppvärmningstiden).

PUNKT 13

ÖVERVAKNING AV AVGAS- OCH SYRGASGIVARE

OBD-systemet ska övervaka följande:

| | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- |
| a) | Avgasgivarnas elektriska komponenter på motorer försedda med sådana för korrekt funktion i enlighet med punkt 1 i detta tillägg – komponentövervakning. |

DIESEL

GAS

a)

Avgasgivarnas elektriska komponenter på motorer försedda med sådana för korrekt funktion i enlighet med punkt 1 i detta tillägg – komponentövervakning.

X

X

| b) | Både primära och sekundära (bränslekontroll) syrgasgivare. Dessa givare anses vara avgasgivare som ska övervakas med avseende på korrekt funktion i enlighet med punkt 1 i detta tillägg – komponentövervakning. |
| --- | --- |

b)

Både primära och sekundära (bränslekontroll) syrgasgivare. Dessa givare anses vara avgasgivare som ska övervakas med avseende på korrekt funktion i enlighet med punkt 1 i detta tillägg – komponentövervakning.

X

PUNKT 14

ÖVERVAKNING AV REGLERSYSTEM FÖR TOMGÅNGSVARVTAL

OBD-systemet ska övervaka elektriska delar av reglersystem för tomgångsvarvtal på motorer försedda med sådana för korrekt funktion i enlighet med punkt 1 i detta tillägg.

PUNKT 15

TREVÄGSKATALYSATOR

OBD-systemet ska övervaka trevägskatalysatorn i motorer som är försedda med sådan för korrekt funktion:

| | DIESEL | GAS |
| --- | --- | --- |
| a) | Trevägskatalysatorn verkningsgrad för omvandling: katalysatorns kapacitet att omvandla NOx och CO – prestandaövervakning. |

DIESEL

GAS

a)

Trevägskatalysatorn verkningsgrad för omvandling: katalysatorns kapacitet att omvandla NOx och CO – prestandaövervakning.

X”

Tillägg 4 till bilaga 9B ska ha följande lydelse:

”Rapport om teknisk överensstämmelse

Denna rapport ...

SLUTRAPPORT OM ÖVERENSSTÄMMELSE

Dokumentationen och nedanstående OBD-system/OBD-familj med avseende på utsläpp överensstämmer med kraven i följande föreskrifter:

Föreskrifter ... / version ... / dag för ikraftträdande ... / typ av bränsle ...

...”

I avsnittet ”Provningsinformation” i tabellen i punkt 1.1 i punkt 4 i tillägg 4 till bilaga 9B ska ”Provbränsle” ersättas med ”Referensbränsle”.

Tabell 3 i tillägg 5 till bilaga 9B ska ha följande lydelse:

”Tabell 3

Valfri information, om den används av utsläpps- eller OBD-systemet för att koppla av eller på OBD-information

| | Ögonblicksbild | Dataflöde |
| --- | --- | --- |
| Bränslenivå eller bränsletryck i tank (såsom tillämpligt) | X | X |
| Motoroljetemperatur | X | X |
| Fordonets hastighet | X | X |
| Status för anpassning till bränslekvaliteten (aktiv/ej aktiv) för gasmotorer | | X |
| Spänning för motorstyrdatorsystemet (för huvudkontrollchippet) | X | X” |

Ögonblicksbild

Dataflöde

Bränslenivå eller bränsletryck i tank (såsom tillämpligt)

X

X

Motoroljetemperatur

X

X

Fordonets hastighet

X

X

Status för anpassning till bränslekvaliteten (aktiv/ej aktiv) för gasmotorer

X

Spänning för motorstyrdatorsystemet (för huvudkontrollchippet)

X

X”

Tabell 4 i tillägg 5 till bilaga 9B ska ha följande lydelse:

”Tabell 4

Valfri information om motorn har sådan utrustning, känner av eller beräknar informationen:

| | Ögonblicksbild | Dataflöde |
| --- | --- | --- |
| Absolut spjälläge ... | X | X |
| ... | | |
| Syrgasgivarsignal | | X |
| Sekundär syrgasgivarsignal (om monterad) | | X |
| NOx-givarsignal | | X” |

Ögonblicksbild

Dataflöde

Absolut spjälläge ...

X

X

...

Syrgasgivarsignal

X

Sekundär syrgasgivarsignal (om monterad)

X

NOx-givarsignal

X”

Följande bilaga ska läggas till som bilaga 9C:

BILAGA 9C

Tekniska krav för bedömning av prestandan hos omborddiagnossystem (obd) under drift

1.   TILLÄMPLIGHET

I sin nuvarande version är denna bilaga endast tillämplig på vägfordon försedda med en dieselmotor.

2.   (Reserverad)

3.   DEFINITIONER

3.1   prestandakvot under drift:

prestandakvoten under drift (IUPR) för en specifik övervakare m i OBD-systemet är: IUPRm = Täljarem/Nämnarem.

3.2   täljare:

täljaren för en specifik övervakare m (Täljarem) är en räknare som anger antalet gånger som ett fordon varit i drift på ett sådant sätt att alla övervakningsförhållanden som krävs för att den specifika övervakaren ska detektera att en felfunktion har inträffat.

3.3   nämnare:

nämnaren för en specifik övervakare m (Nämnarem) är en räknare som anger antalet körhändelser, med hänsyn tagen till förhållanden som är specifika för den specifika övervakaren.

3.4   allmän nämnare:

den allmänna nämnaren är en räknare som anger antalet gånger ett fordon varit i drift, med hänsyn tagen till allmänna förhållanden.

3.5   tändcykelräknare:

tändcykelräknaren är en räknare som anger antalet motorstarter som skett i fordonet.

3.6   motorstart:

en motorstart består av tändning-på, igångdragning och start av förbränning och är slutförd när motorvarvtalet uppnår 150 min–1 lägre än normal tomgång för varm motor.

3.7   körcykel:

en körcykel är en sekvens bestående av en motorstart, en driftsperiod, en motoravstängning och tiden till nästa motorstart.

3.8   Förkortningar

| IUPR | Prestandakvot under drift |
| --- | --- |
| IUPRm | Prestandakvot under drift för en specifik övervakare m |

IUPR

Prestandakvot under drift

IUPRm

Prestandakvot under drift för en specifik övervakare m

4.   ALLMÄNNA KRAV

OBD-systemet ska ha kapacitet att spåra och registrera prestandauppgifter under drift (punkt 6) från de OBD-övervakare som specificeras i denna punkt och lagra dessa uppgifter i datorminne och kommunicera dem externt på begäran (punkt 7).

Prestandauppgifter under drift från en övervakare består av den täljare och nämnare som möjliggör beräkning av IUPR.

4.1   IUPR-övervakare

4.1.1   Grupper av övervakare

Tillverkaren ska införa programalgoritmer i OBD-systemet för individuell spårning och rapportering av prestandauppgifter under drift för de grupper av övervakare som nämns i tillägg 1 till denna bilaga.

Tillverkare behöver inte införa programalgoritmer i OBD-systemet för individuell spårning och rapportering av prestandauppgifter under drift för övervakare som arbetar kontinuerligt, såsom anges i punkt 4.2.3 i bilaga 9B, om dessa övervakare redan utgör en del av en grupp av övervakare som nämns i tillägg 1 till denna bilaga.

Prestandauppgifter under drift från övervakare som hör till olika avgasledningar eller cylinderrader inom en grupp av övervakare ska spåras och registreras separat såsom anges i punkt 6 och rapporteras såsom anges i punkt 7.

4.1.2   Multipla övervakare

För varje grupp av övervakare som måste rapporteras enligt punkt 4.1.1 ska OBD-systemet separat spåra prestandauppgifter under drift, såsom specificeras i punkt 6, för alla de specificerade övervakarna som hör till den gruppen.

4.2   Begränsning av användning av prestandauppgifter under drift

Prestandauppgifter under drift från ett enskilt fordon används för statistisk utvärdering av prestandauppgifterna under drift för OBD-systemet för en större grupp av fordon.

I motsats till andra OBD-uppgifter kan inte prestandauppgifter under drift användas för att dra slutsatser om ett enskilt fordons trafikduglighet.

5.   KRAV FÖR BERÄKNING AV PRESTANDAKVOTER UNDER DRIFT

5.1   Beräkning av prestandakvot under drift

För varje övervakare m som beaktas i denna bilaga beräknas prestandakvot under drift med följande formel:

IUPRm = Täljarem/Nämnarem

där täljarem och nämnarem ökas i enlighet med specifikationerna i denna punkt.

5.1.1   Krav för kvoten när den beräknas och lagras av systemet

Varje IUPRm-kvot ska ha det minsta värdet noll och ett högsta värde på 7,99527 med en upplösning på 0,000122 (18).

En kvot för en specifik komponent ska anses vara noll så snart som motsvarande täljare är lika med noll och motsvarande nämnare inte är noll.

En kvot för en specifik komponent ska anses ha det högsta värdet 7,99527 om motsvarande nämnare är lika med noll eller om täljarens verkliga värde dividerat med nämnaren överskrider det högsta värdet 7,99527.

5.2   Krav för ökning av täljaren

Täljaren ska inte ökas mer än en gång per körcykel.

Täljaren för en specifik övervakare ska ökas inom 10 sekunder om och endast om följande kriterier är uppfyllda under en enskild körcykel:

| a) | Varje övervakningsvillkor som krävs för att övervakaren för den specifika komponenten ska detektera en felfunktion och lagra en potentiell diagnosfelkod (DTC) ska vara uppfyllt, inklusive aktiveringskriterier, förekomst eller avsaknad av tillhörande diagnosfelkoder, tillräckligt lång övervakningstid och prioritetstilldelningar för utförande av diagnos (t.ex. ska diagnos ’A’ utföras före diagnos ’B’).
  Observera: För att öka täljaren för en specifik övervakare är det kanske inte tillräckligt att uppfylla alla övervakningsvillkor som krävs för den övervakaren för att fastställa frånvaron av en felfunktion. |
| --- | --- |

a)

Varje övervakningsvillkor som krävs för att övervakaren för den specifika komponenten ska detektera en felfunktion och lagra en potentiell diagnosfelkod (DTC) ska vara uppfyllt, inklusive aktiveringskriterier, förekomst eller avsaknad av tillhörande diagnosfelkoder, tillräckligt lång övervakningstid och prioritetstilldelningar för utförande av diagnos (t.ex. ska diagnos ’A’ utföras före diagnos ’B’).

Observera: För att öka täljaren för en specifik övervakare är det kanske inte tillräckligt att uppfylla alla övervakningsvillkor som krävs för den övervakaren för att fastställa frånvaron av en felfunktion.

| b) | För övervakare som kräver multipla steg eller händelser i en enskild körcykel för att detektera en felfunktion, ska varje övervakningsvillkor, som krävs för att alla händelser har slutförts, vara uppfyllt. |
| --- | --- |

b)

För övervakare som kräver multipla steg eller händelser i en enskild körcykel för att detektera en felfunktion, ska varje övervakningsvillkor, som krävs för att alla händelser har slutförts, vara uppfyllt.

| c) | För övervakare som används för identifiering av fel och som endast körs efter att en potentiell DTC har lagrats, ska täljaren och nämnaren vara samma som de för den övervakare som detekterade den ursprungliga felfunktionen. |
| --- | --- |

c)

För övervakare som används för identifiering av fel och som endast körs efter att en potentiell DTC har lagrats, ska täljaren och nämnaren vara samma som de för den övervakare som detekterade den ursprungliga felfunktionen.

| d) | För övervakare som kräver ett störande driftsmoment för att ytterligare undersöka förekomsten av en felfunktion, kan tillverkaren inlämna ett alternativt sätt att öka täljaren till typgodkännandemyndigheten. Detta alternativ bör vara likvärdigt med det som skulle ha tillåtit en ökning av täljaren, om en felfunktion förelegat. |
| --- | --- |

d)

För övervakare som kräver ett störande driftsmoment för att ytterligare undersöka förekomsten av en felfunktion, kan tillverkaren inlämna ett alternativt sätt att öka täljaren till typgodkännandemyndigheten. Detta alternativ bör vara likvärdigt med det som skulle ha tillåtit en ökning av täljaren, om en felfunktion förelegat.

För övervakare som körs eller slutförs under driftsmoment med avstängd motor ska täljaren ökas inom 10 sekunder efter att övervakaren slutfört driftsmoment med avstängd motor eller under de första 10 sekunderna av motorstart för efterföljande körcykel.

5.3   Krav för ökning av nämnaren

5.3.1   Allmänna regler för ökning

Nämnaren ska ökas en gång per körcykel, om under denna körcykel

| a) | den allmänna nämnaren ökas såsom specificeras i punkt 5.4, och |
| --- | --- |

a)

den allmänna nämnaren ökas såsom specificeras i punkt 5.4, och

| b) | nämnaren inte avaktiverats enligt punkt 5.6, och |
| --- | --- |

b)

nämnaren inte avaktiverats enligt punkt 5.6, och

| c) | när så är tillämpligt, de specifika extra ökningsregler som specificeras i punkt 5.3.2 är uppfyllda. |
| --- | --- |

c)

när så är tillämpligt, de specifika extra ökningsregler som specificeras i punkt 5.3.2 är uppfyllda.

5.3.2   Extra specifika ökningsregler för övervakare

5.3.2.1   Specifik nämnare för evaporativt system (reserverat)

5.3.2.2   Specifik nämnare för sekundära luftsystem (reserverat)

5.3.2.3   Specifik nämnare för komponenter/system som endast är i drift vid igångsättning av motor

Förutom kraven i punkt 5.3.1 a och b, ska nämnaren/nämnarna för övervakare av komponenter eller system som endast är i drift vid igångsättning av motorn ökas om komponenten eller strategin är beordrad ’på’ under en tid som är längre eller lika med 10 sekunder.

För att fastställa denna beordrade ’på’-tid behöver OBD-systemet inte inkludera tiden under störande driftsmoment för någon av komponenterna eller strategierna senare i samma körcykel enbart för övervakningens utförande.

5.3.2.4   Specifik nämnare för komponenter eller system som inte är beordrade att fungera kontinuerligt

Förutom kraven i punkt 5.3.1 a och b, ska nämnaren/nämnarna för övervakare av komponenter eller system som inte är beordrade att fungera kontinuerligt (t.ex. system för variabel ventiltidsinställning – VVT- eller EGR-ventiler) ökas om komponenten eller systemet är beordrat att fungera (t.ex. beordrat ’på’, ’öppna’, ’stängd’, ’låst’) vid två eller fler tillfällen under en körcykel, eller under en sammanlagd tid som är längre än eller lika med 10 sekunder, beroende på vilket som sker först.

5.3.2.5   Specifik nämnare för DPF

Förutom kraven i punkt 5.3.1 a och b, ska nämnaren/nämnarna för DPF ökas i minst en körcykel om minst 800 km sammanlagd fordonsdrift eller minst 750 minuters motorkörtid har inträffat sedan det senaste tillfälle då nämnaren ökades.

5.3.2.6   Specifik nämnare för oxidationskatalysatorer

Förutom kraven i punkt 5.3.1 a och b, ska nämnaren/nämnarna för övervakare av oxidationskatalysatorer som används för DPF-aktiv regenerering ökas i minst en körcykel om regenerering beordras under en tid som är längre än eller lika med 10 sekunder.

5.3.2.7   Specifik nämnare för hybrider (reserverat)

5.4   Krav för ökning av den allmänna nämnaren

Den allmänna nämnaren ska ökas inom 10 sekunder om och endast om alla följande kriterier är uppfyllda under en enskild körcykel:

| a) | Den sammanlagda tiden efter starten av körcykeln är längre än eller lika med 600 sekunder när fordonet är






  i) | på en höjd som är mindre än 2 500 m ö h, och |
| --- | --- | --- |

a)

Den sammanlagda tiden efter starten av körcykeln är längre än eller lika med 600 sekunder när fordonet är

i)

på en höjd som är mindre än 2 500 m ö h, och

| ii) | vid en omgivande temperatur som är högre än eller lika med 266 K (–7 °C), och |
| --- | --- |

ii)

vid en omgivande temperatur som är högre än eller lika med 266 K (–7 °C), och

| iii) | vid en omgivande temperatur som är lägre än eller lika med 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

iii)

vid en omgivande temperatur som är lägre än eller lika med 308 K (35 °C).

| b) | Sammanlagd motordrift vid eller över 1 150 min–1 under mer än eller lika med 300 sekunder och under de förhållanden som anges i ovanstående led a. Såsom alternativ lämnat till tillverkaren kan en motordrift vid eller över 15 % beräknad belastning eller en fordonsdrift vid eller över 40 km/h användas i stället för kravet på 1 150 min–1. |
| --- | --- |

b)

Sammanlagd motordrift vid eller över 1 150 min–1 under mer än eller lika med 300 sekunder och under de förhållanden som anges i ovanstående led a. Såsom alternativ lämnat till tillverkaren kan en motordrift vid eller över 15 % beräknad belastning eller en fordonsdrift vid eller över 40 km/h användas i stället för kravet på 1 150 min–1.

| c) | Kontinuerlig fordonsdrift på tomgång (t.ex. gaspedalen frigjord av föraren och antingen fordonshastighet lägre än eller lika med 1,6 km/h eller motorvarvtal lägre än eller lika med 200 min–1 över normal tomgång för varm motor) under minst 30 sekunder och under de förhållanden som anges i ovanstående led a. |
| --- | --- |

c)

Kontinuerlig fordonsdrift på tomgång (t.ex. gaspedalen frigjord av föraren och antingen fordonshastighet lägre än eller lika med 1,6 km/h eller motorvarvtal lägre än eller lika med 200 min–1 över normal tomgång för varm motor) under minst 30 sekunder och under de förhållanden som anges i ovanstående led a.

5.5   Krav för ökning av tändcykelräknaren

Tändcykelräknaren ska ökas en gång och endast en gång per motorstart.

5.6   Avaktivering av ökning för täljarna, för nämnarna och för den allmänna nämnaren

5.6.1   Inom 10 sekunder efter att en felfunktion detekterats (dvs. en potentiell eller en bekräftad och aktiv DTC har lagrats), som avaktiverar en övervakare, ska OBD-systemet avaktivera ytterligare ökning av motsvarande täljare och nämnare för varje övervakare som är avaktiverad.

När felfunktionen inte lägre detekteras (t.ex. om en potentiell DTC raderats genom självrensning eller genom ett kommando från ett avsökningsverktyg), ska ökning av alla motsvarande täljare och nämnare återupptas inom 10 sekunder.

5.6.2   Inom 10 sekunder efter idrifttagning av en kraftuttagsenhet (PTO) som avaktiverar en övervakare, såsom är tillåtet i punkt 5.2.5 i bilaga 9B, ska OBD-systemet avaktivera ytterligare ökning av motsvarande täljare och nämnare för varje övervakare som är avaktiverad.

När driften av kraftuttagsenheten upphör, ska ökning av alla motsvarande täljare och nämnare återupptas inom 10 sekunder.

5.6.3   I händelse av att en felfunktion uppstår (dvs. en potentiell eller en bekräftad och aktiv DTC har lagrats), vilken förhindrar bestämningen av huruvida de kriterier för Nämnarem för en övervakare m som nämns i punkt 5.3 är uppfyllda (19), ska OBD-systemet avaktivera ytterligare ökning av Täljarem och Nämnarem inom 10 sekunder.

Ökning av Täljarem och Nämnarem ska återupptas inom 10 sekunder när felfunktionen inte lägre föreligger (t.ex. en vilande kod som raderats genom självrensning eller genom ett kommando från ett avsökningsverktyg).

5.6.4   I händelse av att en felfunktion uppstår (dvs. en potentiell eller en bekräftad och aktiv DTC har lagrats), vilken förhindrar bestämningen av huruvida de kriterier för allmän nämnare som nämns i punkt 5.4 är uppfyllda (20), ska OBD-systemet avaktivera ytterligare ökning av allmän nämnare inom 10 sekunder.

Ökning av den allmänna nämnaren ska återupptas inom 10 sekunder när felfunktionen inte lägre föreligger (t.ex. en vilande kod som raderats genom självrensning eller genom ett kommando från ett avsökningsverktyg).

Den allmänna nämnaren får inte avaktiveras från ökning av under något annat förhållande.

6.   KRAV FÖR SPÅRNING OCH REGISTRERING AV PRESTANDAUPPGIFTER UNDER DRIFT

För varje grupp av övervakare som förtecknas i tillägg 1 till denna bilaga, ska OBD-systemet separat spåra täljare och nämnare för alla de specifika övervakare som förtecknas i tillägg 3 och hör till den gruppen.

Den ska enbart rapportera motsvarande täljare och nämnare för den specifika övervakare som har den lägsta numeriska kvoten.

Om två eller fler specifika övervakare har identiska kvoter, ska motsvarande täljare och nämnare för den specifika övervakare som har den högsta nämnaren rapporteras för den specifika gruppen av övervakare.

För att utan systematiska fel bestämma den lägsta kvoten i en grupp, ska endast de övervakare som specifikt nämns i den gruppen beaktas (t.ex. kommer en NOx-givare när den används för att utgöra en av de övervakare som förtecknas i punkt 3 ’SCR’ i tillägg 3 till bilaga 9B beaktas i gruppen övervakare för ’avgasgivare’ och inte i gruppen övervakare för ’SCR’).

OBD-systemet ska även spåra och rapportera den allmänna nämnaren och tändcykelräknaren.

Observera: Enligt punkt 4.1.1 behöver inte tillverkaren införa programalgoritmer i OBD-systemet för individuell spårning och rapportering av nämnare och täljare för övervakare som arbetar kontinuerligt.

7.   KRAV FÖR ATT LAGRA OCH KOMMUNICERA AV PRESTANDAUPPGIFTER UNDER DRIFT

Att kommunicera prestandauppgifter under drift är ett nytt användningsfall och ingår inte i de tre befintliga användningsfallen, vilka är avsedda för förekomsten av möjliga felfunktioner.

7.1   Information om prestandauppgifter under drift

Den information om prestandauppgifter under drift som registreras av OBD-systemet ska på begäran göras tillgänglig utanför fordonet i enlighet med punkt 7.2.

Denna information ger typgodkännandemyndigheterna prestandauppgifter från driften.

OBD-systemet ska lämna all information (enligt tillämpliga standarder i tillägg 6) för att extern IUPR-provningsutrustning ska kunna tillgodogöra sig uppgifterna och förse en inspektör med följande information:

| a) | Fordonets identifieringsnummer (VIN). |
| --- | --- |

a)

Fordonets identifieringsnummer (VIN).

| b) | Täljaren och nämnaren för varje grupp av övervakare som registrerats av systemet enligt punkt 6. |
| --- | --- |

b)

Täljaren och nämnaren för varje grupp av övervakare som registrerats av systemet enligt punkt 6.

| c) | Den allmänna nämnaren. |
| --- | --- |

c)

Den allmänna nämnaren.

| d) | Värdet på tändcykelräknaren. |
| --- | --- |

d)

Värdet på tändcykelräknaren.

| e) | Totalt antal motordriftstimmar. |
| --- | --- |

e)

Totalt antal motordriftstimmar.

Denna information ska tillhandahållas ’skrivskyddad’ (dvs. utan radering).

7.2   Tillgång till prestandauppgifter under drift

Tillgång till prestandauppgifter under drift ska endast tillhandahållas i enlighet med de standarder som nämns i tillägg 6 till bilaga 9B och i följande stycken (21).

Tillgång till prestandauppgifter under drift ska inte vara beroende av någon åtkomstkod eller annan anordning eller metod som bara finns att tillgå hos tillverkaren eller dennes leverantörer. Tolkning av prestandauppgifter under drift ska inte kräva någon unik avkodningsinformation, om inte informationen har gjorts offentlig.

Tillgångsmetoden (t.ex. tillgångspunkten/noden) till prestandauppgifter under drift ska vara samma som den som används för hämtning av all OBD-information. Metoden ska medge tillgång till alla prestandauppgifter under drift som krävs i denna bilaga.

7.3   Återställning av prestandauppgifter under drift

7.3.1   Återställning till noll

Varje nummer ska återställas till noll endast då en återställning av icke-flyktigt RAM-minne (NVRAM) inträffar (t.ex. en omprogrammeringshändelse). Nummer får inte återställas till noll under några andra omständigheter inklusive då ett kommando från ett avsökningsverktyg om att rensa felkoder mottagits.

7.3.2   Återställning vid minnesspill

Om endera täljaren eller nämnaren för en specifik övervakare uppnår 65 535 ± 2, ska båda numren delas med två innan endera ökas igen för att undvika spillproblem.

Om tändcykelräknaren uppnår det högsta värdet 65 535 ± 2, kan tändcykelräknaren rulla över och öka till noll vid nästa tändcykel för att undvika spillproblem.

Om den allmänna nämnaren uppnår det högsta värdet 65 535 ± 2, kan den allmänna nämnaren rulla över och öka till noll vid nästa körcykel som uppfyller definitionen för den allmänna nämnaren för att undvika spillproblem.

TILLÄGG 1

GRUPPER AV ÖVERVAKARE

Följande grupper av övervakare beaktas i denna bilaga:

| A. | Oxidationskatalysatorer
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 5 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

A.

Oxidationskatalysatorer

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 5 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| B. | Selektiva katalytiska reduceringsystem (SCR)
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 3 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

B.

Selektiva katalytiska reduceringsystem (SCR)

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 3 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| C. | Avgas- och syrgasgivare
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 13 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

C.

Avgas- och syrgasgivare

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 13 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| D. | EGR-system och VVT
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkterna 6 och 9 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

D.

EGR-system och VVT

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkterna 6 och 9 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| E. | DPF-system
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 2 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

E.

DPF-system

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 2 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| F. | Reglersystem för övertryck
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 8 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

F.

Reglersystem för övertryck

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 8 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| G. | NOx-adsorbator
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 4 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

G.

NOx-adsorbator

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 4 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| H. | Trevägskatalysator
  De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 15 i tillägg 3 till bilaga 9B. |
| --- | --- |

H.

Trevägskatalysator

De övervakare som är specifika för den gruppen är de som förtecknas under punkt 15 i tillägg 3 till bilaga 9B.

| I. | Evaporativa system (reserverad) |
| --- | --- |

I.

Evaporativa system (reserverad)

| J. | Sekundära luftsystem (reserverad) |
| --- | --- |

J.

Sekundära luftsystem (reserverad)

En specifik övervakare ska tillhöra endast en av dessa grupper.

Följande bilaga ska läggas till som bilaga 10:

”BILAGA 10

TEKNISKA KRAV PÅ UTSLÄPP UTANFÖR CYKLERNA (OCE)

1.   TILLÄMPLIGHET

I denna bilaga fastställs prestandabaserade krav på utsläpp utanför cyklerna (off-cycle emissions, OCE) och ett förbud mot manipulationsstrategier för tunga motorer och fordon för att uppnå effektiv kontroll av utsläppen inom ett brett område av driftförhållanden för motor och omgivning som inträffar under normal fordonsanvändning.

2.   Reserverad (22)

3.   DEFINITIONER

3.1   hjälputsläppsstrategi (’AES’): en utsläppsstrategi vilken aktiveras och ersätter eller ändrar grundutsläppsstrategin i ett särskilt syfte och under särskilda omgivnings- och/eller driftsförhållanden och endast är i funktion så länge som dessa förhållanden kvarstår.

3.2   grundutsläppsstrategi (’BES’): en utsläppsstrategi vilken är aktiv inom motorns hela arbetsvarvtals- och arbetsbelastningsområde såvida inte en hjälputsläppsstrategi är aktiverad.

3.3   manipulationsstrategi: en utsläppsstrategi som inte uppfyller prestandakraven för en grundutsläppsstrategi och/eller en hjälputsläppsstrategi som specificeras i denna bilaga.

3.4   konstruktionselement:

| a) | motorsystemet, |
| --- | --- |

a)

motorsystemet,

| b) | varje form av kontrollsystem, inklusive: programvara, elektroniska kontrollsystem och datorlogik, |
| --- | --- |

b)

varje form av kontrollsystem, inklusive: programvara, elektroniska kontrollsystem och datorlogik,

| c) | varje form av kalibrering av ett kontrollsystem, eller |
| --- | --- |

c)

varje form av kalibrering av ett kontrollsystem, eller

| d) | resultatet av interaktion mellan system. |
| --- | --- |

d)

resultatet av interaktion mellan system.

3.5   utsläppsstrategi: ett konstruktionselement eller en uppsättning konstruktionselement som ingår i motorsystemets eller fordonets allmänna konstruktion och används för att begränsa utsläppen.

3.6   avgasreningssystem: de konstruktionselement och utsläppsstrategier som utvecklats eller kalibrerats för att begränsa utsläppen.

3.7   motorfamilj: en tillverkares sammanföring av motorer såsom anges i enhetliga tekniska föreskrifter nr 4 (23).

3.8   motorstart: processen från initiering av motorns igångdragning tills motorn uppnår ett varvtal som är 150 min–1 lägre än normal tomgång för varm motor (fastställd i körläget för fordon försedda med en automatisk kraftöverföring).

3.9   motorsystem: motorn, avgasreningssystemet och kommunikationsgränssnittet (hårdvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrenhet(er) och andra eventuella styrdon för driv- och fordonssystem.

3.10   uppvärmning av motor: fordonsdrift under tillräckligt lång tid för att kylarvätsketemperaturen ska uppnå minst 70 °C.

3.11   periodisk regenerering: regenereringsprocess som sker med jämna mellanrum i ett system för efterbehandling av avgaser efter mindre än 100 timmar av normal motordrift.

3.12   nominellt varvtal: det maximala varvtal vid full belastning som regulatorn tillåter, enligt tillverkarens uppgifter i försäljnings- och underhållsdokumentation, eller i avsaknad av regulator det varvtal vid vilket maximal effekt erhålls från motorn enligt tillverkarens uppgifter i försäljnings- och underhållsdokumentation.

3.13   reglerade utsläpp: ’gasformiga föroreningar’ definierade som kolmonoxid, kolväten och/eller icke-metankolväten (med antagande av ett förhållande CH1,85 för diesel, CH2,525 för motorgas och CH2,93 för naturgas och med antagande av förhållandet CH3O0,5 för etanoldrivna dieselmotorer), metan (med antagande av förhållandet CH4 för naturgas) och oxider av kväve (uttryckta i kvävedioxidekvivalenter (NO2)) och ’partikelformiga föroreningar’ definierade som allt material som uppsamlas på ett angivet filtermedium sedan avgasluften spätts ut med ren filtrerad luft till en temperatur på mellan 315 K (42 °C) och 325 K (52 °C), uppmätt omedelbart uppströms filtret. De består främst av kol, kondenserade kolväten och sulfater med tillhörande vatten.

4.   ALLMÄNNA KRAV

Alla motorsystem och alla konstruktionselement som kan påverka utsläppen av reglerade föroreningar ska vara utformade, konstruerade, monterade och installerade så att motorn och fordonet uppfyller bestämmelserna i denna bilaga.

4.1   Förbud mot manipulationsstrategier

Motorsystem och fordon ska inte vara försedda med en manipulationsstrategi.

4.2   Globalt harmoniserade utsläppsgränsvärden (WNTE)

I denna bilaga krävs att motorsystem och fordon uppfyller de WNTE-utsläppsgränsvärden som beskrivs i punkt 5.2. För laboratoriebaserad provning enligt punkt 7.4 ska inga provningsresultat överskrida de utsläppsgränsvärden som anges i punkt 5.2.

5.   PRESTANDAKRAV

5.1   Utsläppsstrategier

Utsläppsstrategier ska vara utformade så att motorsystemet vid normal användning uppfyller bestämmelserna i denna bilaga. Normal användning begränsas inte till de användningsförhållanden som anges i punkt 6.

5.1.1   Krav för grundutsläppsstrategier (BES)

En grundutsläppsstrategi ska inte skilja mellan driftsmoment vid en tillämplig typgodkännande- eller certifieringsprovning och andra driftsmoment och ge lägre nivå av avgasrening under förhållanden som i huvudsak inte ingår i den tillämpliga typgodkännande- eller certifieringsprovningen.

5.1.2   Krav för hjälputsläppsstrategier (AES)

En hjälputsläppsstrategi ska inte minska avgasreningens effektivitet jämfört med grundstrategin under förhållanden som rimligen kan förväntas uppstå vid normal drift och användning av fordonet, om inte hjälputsläppsstrategin uppfyller ett av följande specifika undantag:

| a) | Dess drift ingår till största delen i de tillämpliga typgodkännande- eller certifieringsprovningarna, inklusive WNTE-bestämmelserna i punkt 7. |
| --- | --- |

a)

Dess drift ingår till största delen i de tillämpliga typgodkännande- eller certifieringsprovningarna, inklusive WNTE-bestämmelserna i punkt 7.

| b) | Den aktiveras för att skydda motorn och/eller fordonet från skador eller olyckor. |
| --- | --- |

b)

Den aktiveras för att skydda motorn och/eller fordonet från skador eller olyckor.

| c) | Den aktiveras endast vid start eller uppvärmning av motor enligt definitionerna i denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Den aktiveras endast vid start eller uppvärmning av motor enligt definitionerna i denna bilaga.

| d) | Dess drift används för att frångå kontrollen över en typ av reglerade utsläpp för att kunna behålla kontrollen över en annan typ av reglerade utsläpp under specifika omgivnings- eller driftsförhållanden som i huvudsak inte ingår i typgodkännande- eller certifieringsprovningarna. De övergripande effekterna av en sådan hjälputsläppsstrategi ska vara att kompensera för extrema omgivningsförhållanden på ett sätt som ger godtagbar kontroll över alla reglerade utsläpp. |
| --- | --- |

d)

Dess drift används för att frångå kontrollen över en typ av reglerade utsläpp för att kunna behålla kontrollen över en annan typ av reglerade utsläpp under specifika omgivnings- eller driftsförhållanden som i huvudsak inte ingår i typgodkännande- eller certifieringsprovningarna. De övergripande effekterna av en sådan hjälputsläppsstrategi ska vara att kompensera för extrema omgivningsförhållanden på ett sätt som ger godtagbar kontroll över alla reglerade utsläpp.

5.2   WNTE-gränsvärden för gasformiga och partikelformiga avgasutsläpp

5.2.1   Avgasutsläpp ska inte överskrida de tillämpliga WNTE-utsläppsgränsvärden som anges i punkt 5.2.2 när motorn används i enlighet med de förhållanden och förfaranden som anges i punkterna 6 och 7.

5.2.2   De tillämpliga WNTE-utsläppsgränsvärdena bestäms enligt följande:

WNTE-utsläppsgränsvärde = WHTC-utsläppsgränsvärde + WNTE-komponent

där

| ’WHTC-utsläppsgränsvärde’ | är det utsläppsgränsvärde (EL) enligt vilket motorn är certifierad i enlighet med de enhetliga tekniska föreskrifterna för WHDC, och |
| --- | --- |
| ’WNTE-komponent’ | bestäms av ekvationerna 1–4 i punkt 5.2.3. |

’WHTC-utsläppsgränsvärde’

är det utsläppsgränsvärde (EL) enligt vilket motorn är certifierad i enlighet med de enhetliga tekniska föreskrifterna för WHDC, och

’WNTE-komponent’

bestäms av ekvationerna 1–4 i punkt 5.2.3.

5.2.3   De tillämpliga WNTE-komponenterna ska bestämmas med användning av följande ekvationer, när utsläppsgränsvärdena (EL) är uttryckta i g/kWh:

| För NOx: | WNTE Component = 0,25 × EL + 0,1 | (1) |
| --- | --- | --- |
| För HC: | WNTE-komponent = 0,15 × EL + 0,07 | (2) |
| För CO: | WNTE-komponent = 0,20 × EL + 0,2 | (3) |
| För PM: | WNTE-komponent = 0,25 × EL + 0,003 | (4) |

För NOx:

WNTE Component = 0,25 × EL + 0,1

(1)

För HC:

WNTE-komponent = 0,15 × EL + 0,07

(2)

För CO:

WNTE-komponent = 0,20 × EL + 0,2

(3)

För PM:

WNTE-komponent = 0,25 × EL + 0,003

(4)

När de tillämpliga utsläppsgränsvärdena är uttryckta i andra enheter än g/kWh, ska de extra konstanterna i ekvationerna konverteras från g/kWh till de lämpliga enheterna.

WNTE-komponenten ska avrundas till det antal decimaler som indikeras av tillämpligt utsläppsgränsvärde i enlighet med avrundningsmetoden i ASTM E 29-04.

6.   TILLÄMPLIGA OMGIVNINGS- OCH DRIFTSFÖRHÅLLANDEN

WNTE-utsläppsgränsvärdena ska tillämpas vid

| a) | alla atmosfärstryck högre än eller lika med 82,5 kPa, |
| --- | --- |

a)

alla atmosfärstryck högre än eller lika med 82,5 kPa,

| b) | alla temperaturer lägre än eller lika med den temperatur som bestäms av ekvation 5 vid det specifika atmosfärstrycket
  T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)
  där






  T | är omgivningsluftens temperatur i K, |
| --- | --- | --- |
| pb | är atmosfärstrycket i kPa, |

b)

alla temperaturer lägre än eller lika med den temperatur som bestäms av ekvation 5 vid det specifika atmosfärstrycket

T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)

där

T

är omgivningsluftens temperatur i K,

pb

är atmosfärstrycket i kPa,

| c) | alla motorkylvätsketemperaturer över 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

alla motorkylvätsketemperaturer över 343 K (70 °C).

Tillämpliga omgivande atmosfärstryck och temperaturförhållandena visas i figur 1.

Atmosfärstryck och temperaturområde för WNTE

Image

7.   WNTE-METOD

7.1   WNTE-kontrollområde

WNTE-kontrollområdet består av de motorvarvtal och belastningpunkter som anges i punkterna 7.1.1–7.1.6. I figur 2 visas ett exempel på WNTE-kontrollområdet.

7.1.1   Motorvarvtalsområde

WNTE-kontrollområdet ska omfatta alla driftsvarvtal mellan den 30:e percentilen av den kumulativa varvtalsfördelningen över WHTC-provcykeln, inklusive tomgång, (n30) och det högsta varvtalet där 70 % av den högsta effekten uppnås (nhi). I figur 3 visas ett exempel på kumulativ WNTE-varvtalsfrekvensfördelning för en specifik motor.

7.1.2   Motorns vridmomentsområde

WNTE-kontrollområdet ska omfatta all motorbelastningspunkter med ett vridmomentsvärde större eller lika med 30 % av det högsta vridmomentvärde som motorn ger.

7.1.3   Motoreffektområde

Trots bestämmelserna i punkterna 7.1.1 och 7.1.2 ska varvtal och belastningspunkter under 30 % av det högsta effektvärde som motorn ger undantas från WNTE-kontrollområdet för alla utsläpp.

7.1.4   Tillämpning av motorfamiljskoncept

I princip ska alla motorer i en familj med en unik vridmoment-/effektkurva ha sitt eget individuella WNTE-kontrollområde. För provning under drift ska det individuella WNTE-kontrollområdet för respektive motor gälla. För typgodkännande-/certifieringsprovning enligt motorfamiljskonceptet i de enhetliga tekniska föreskrifterna för WNTE kan tillverkaren alternativt tillämpa ett enda WNTE-kontrollområde för motorfamiljen enligt följande bestämmelser:

| a) | Ett enda motorvarvtalsområde i WNTE-kontrollområdet kan användas, om de uppmätta motorvarvtalen n30 och nhi ligger inom ±3 % av de motorvarvtal som anges av tillverkaren. Om toleransen överskrids för något av motorvarvtalen, ska de uppmätta motorvarvtalen användas för bestämning av WNTE-kontrollområdet. |
| --- | --- |

a)

Ett enda motorvarvtalsområde i WNTE-kontrollområdet kan användas, om de uppmätta motorvarvtalen n30 och nhi ligger inom ±3 % av de motorvarvtal som anges av tillverkaren. Om toleransen överskrids för något av motorvarvtalen, ska de uppmätta motorvarvtalen användas för bestämning av WNTE-kontrollområdet.

| b) | Ett enda vridmoments-/effektområde för motorn i WNTE-kontrollområdet kan användas, om det omfattar hela området från högsta till lägsta klassning av familjen. Alternativt kan gruppering av motorklassningar i olika WNTE-kontrollområden tillåtas. |
| --- | --- |

b)

Ett enda vridmoments-/effektområde för motorn i WNTE-kontrollområdet kan användas, om det omfattar hela området från högsta till lägsta klassning av familjen. Alternativt kan gruppering av motorklassningar i olika WNTE-kontrollområden tillåtas.

Image

Image

7.1.5   Överenstämmelseundantag från vissa WNTE-driftspunkter

Tillverkaren kan begära att godkännandemyndigheten undantar driftspunkter från det WNTE-kontrollområde som anges i punkterna 7.1.1–7.1.4 vid certifiering/typgodkännande. Godkännandemyndigheten kan bevilja undantaget om tillverkaren kan visa att motorn aldrig kan vara i drift i sådana punkter när den används i någon fordonskombination.

7.2   Minsta varaktighet för WNTE-händelse och datainsamlingsfrekvens

7.2.1   För att fastställa överensstämmelsen med de WNTE-utsläppsgränsvärden som anges i punkt 5.2 ska motorn användas inom det WNTE-kontrollområde som anges i punkt 7.1 och dess utsläpp ska mätas och integreras under en minsta tid om 30 sekunder. En WNTE-händelse definieras som en enkel uppsättning av integrerade utsläpp under en tidsperiod. Om motorn till exempel används under 65 sekunder i följd inom WNTE-kontrollområdet och omgivande förhållanden utgör detta en enskild WNTE-händelse och utsläppens medelvärde fastställs under hela perioden på 65 sekunder. Vid provning i laboratorium ska en integreringstidsperiod på 7,5 sekunder tillämpas.

7.2.2   För motorer försedda med avgasrening som innefattar händelser med periodisk regenerering ska medelvärdesperioden, om en regenereringshändelse inträffar under WNTE-provningen, vara minst så lång som tiden mellan händelserna multiplicerad med antalet fullständiga regenereringshändelser under provtagningsperioden. Detta krav gäller endast för motorer som skickar en elektronisk signal som indikerar starten av regenereringshändelsen.

7.2.3   En WNTE-händelse är en datasekvens som insamlats med en frekvens av minst 1 Hz under användning av motorn i WNTE-kontrollområdet under den kortaste varaktigheten för händelsen eller längre. Medelvärdet för uppmätta utsläppsdata under varaktigheten för varje WNTE-händelse ska tas fram.

7.3   WNTE-provning

Då bestämmelserna i denna bilaga används som en grund för provning under drift, ska motorn användas under verkliga användningsförhållanden. De provningsresultat för hela datauppsättningen som uppfyller bestämmelserna i punkterna 6, 7.1 och 7.2 ska användas för att fastställa överensstämmelse med de WNTE-utsläppsgränsvärden som anges i punkt 5.2. Det är underförstått att utsläppen under vissa WNTE-händelser kanske inte kan förväntas uppfylla WNTE-utsläppsgränsvärdena. Därför bör statistiska metoder som är förenliga med punkterna 7.2 och 7.3 anges och tillämpas för bestämning av överensstämmelse.

7.4   WNTE-laboratorieprovning

Då bestämmelserna i denna bilaga används som en grund för laboratorieprovning ska följande bestämmelser gälla:

7.4.1   De specifika massutsläppen för reglerade föroreningar ska fastställas på grundval av slumpmässigt angivna provningspunkter inom hela WNTE-kontrollområdet. Alla provningspunkterna ska finnas inom 3 slumpmässigt valda rutceller utlagda över kontrollområdet. Rutnätet ska omfatta 9 celler för motorer med ett nominellt varvtal lägre än 3 000 min–1 och 12 celler för motorer med ett nominellt varvtal högre eller lika med 3 000 min–1. Rutnäten anges enligt följande:

| a) | Rutnätets yttre gränser är inriktade efter WNTE-kontrollområdet. |
| --- | --- |

a)

Rutnätets yttre gränser är inriktade efter WNTE-kontrollområdet.

| b) | 2 vertikala linjer på lika avstånd mellan motorvarvtalen n30 och nhi för rutnätet med 9 celler eller 3 vertikal linjer på lika avstånd mellan motorvarvtalen n30 och nhi för rutnätet med 12 celler. |
| --- | --- |

b)

2 vertikala linjer på lika avstånd mellan motorvarvtalen n30 och nhi för rutnätet med 9 celler eller 3 vertikal linjer på lika avstånd mellan motorvarvtalen n30 och nhi för rutnätet med 12 celler.

| c) | 2 linjer på lika avstånd motorvridmoment (1/2) mellan varje vertikal linje inom WNTE-kontrollområdet. |
| --- | --- |

c)

2 linjer på lika avstånd motorvridmoment (1/2) mellan varje vertikal linje inom WNTE-kontrollområdet.

Exempel på rutnät för specifika motorer visas i figurerna 5 och 6.

7.4.2   De 3 valda rutnätscellerna ska vardera omfatta 5 slumpmässiga provningspunkter, så att totalt 15 slumpmässiga punkter ska provas inom WNTE-kontrollområdet. Cellerna ska provas i följd, därför ska alla 5 punkterna i en rutnätscell provas före övergång till nästa rutnätscell. Provningspunkterna ska kombineras till en enda stationär provcykel med ramper.

7.4.3   Den ordning i vilken vardera av rutnätscellerna provas och ordningen för provning av punkterna i rutnätscellen, ska fastställas slumpmässigt. De 3 rutnätsceller som ska provas, de 15 provningspunkterna, ordningen för provning av rutnätscellerna och ordningen för punkterna i en rutnätscell ska väljas av typgodkännande- eller certifieringsmyndigheten med användning av vedertagna statistiska metoder för slumpmässigt urval.

7.4.4   Medelvärdet för de specifika massutsläppen för reglerade gasformiga föroreningar ska inte överskrida de WNTE-gränsvärden som anges i punkt 5.2 när de mäts över någon av cyklerna i en rutnätscell med 5 provningspunkter.

7.4.5   Medelvärdet för de specifika massutsläppen för reglerade partikelformiga föroreningar ska inte överskrida de WNTE-gränsvärden som anges i punkt 5.2 när de mäts över hela cykeln med 15 provningspunkter.

7.5   Provningsförfarande i laboratorium

7.5.1   Efter slutförd WHSC-cykel ska motorn förkonditioneras vid WHSC-läge 9 under tre minuter. Provningssekvensen ska startas omedelbart efter slutförd förkonditioneringsfas.

7.5.2   Motorn ska köras under 2 minuter i varje slumpmässigt vald provningspunkt. I denna tid ingår den inledande rampen från den föregående stationära punkten. Övergångarna mellan provningspunkterna ska vara linjära för motorvarvtal och belastning och ska vara 20 ± 1 sekunder.

7.5.3   Den totala provningstiden från start till slut ska vara 30 minuter. Provningen av varje uppsättning med 5 slumpmässigt valda provningspunkter i en rutnätscell ska ta 10 minuter, mätt från starten av ingångsrampen till den 1:a punkten till slutet av den stationära mätningen vid den 5:e punkten. I figur 5 visas sekvensen för provnings-förfarandet.

7.5.4   WNTE-laboratorieprovningen ska uppfylla valideringsstatistiken i punkt 7.7.2 i de enhetliga tekniska föreskrifterna för WHDC.

7.5.5   Mätningarna av utsläppen ska utföras i enlighet med punkt 7.8 i de enhetliga tekniska föreskrifterna för WHDC.

7.5.6   Beräkningarna av provningsresultaten ska utföras i enlighet med punkt 8 i de enhetliga tekniska föreskrifterna för WHDC.

Image

Image

Image

7.6   Avrundning

Varje slutligt provningsresultat ska avrundas i ett steg till det antal decimaler som anges i tillämplig WHDC-utsläppsstandard plus en signifikant siffra ytterligare, i enlighet med ASTM E 29-06. Ingen avrundning av mellanliggande värden som leder till de slutliga bromsspecifika utsläppsvärdena får förekomma.

8.   WNTE-BRISTER

Bristkonceptet finns för att medge att en motor eller ett fordon kan certifieras som överensstämmande med föreskrifterna även om specifika bestämmelser, i begränsad omfattning, inte är helt uppfyllda. WNTE-bristbestämmelser kan medge att en tillverkare ansöker om lättnad från WNTE-utsläppskraven under begränsade förhållanden, såsom extrema omgivningstemperaturer och/eller svår drift där fordonen totalt sett inte körs särskilt många mil.

9.   WNTE-UNDANTAG

Konceptet med WNTE-undantag är en uppsättning tekniska förhållanden under vilka de WNTE-utsläppsgränsvärden som anges i denna bilaga inte ska gälla. Ett WNTE-undantag ska gälla alla motor- och fordonstillverkare.

Det kan beslutas att medge ett WNTE-undantag, särskilt vid införandet av strängare utsläppsgränsvärden. Ett WNTE-undantag kan till exempel bli nödvändigt om godkännandemyndigheten fastställer att användningen av en viss motor eller ett visst fordon inom WNTE-kontrollområdet inte kan uppnå WNTE-utsläppsgränsvärdena. I ett sådant fall kan godkännandemyndigheten fastställa att det inte är nödvändigt för motortillverkare att begära en WNTE-brist för sådan användning och att beviljandet av ett WNTE-undantag är lämpligt. Godkännandemyndigheten kan fastställa både omfattningen av undantaget med avseende på WNTE-kraven, liksom den tidsperiod under vilken undantaget är tillämpligt.

10.   FÖRSÄKRAN OM ÖVERENSSTÄMMELSE FÖR UTSLÄPP UTANFÖR CYKLERNA

I ansökan om certifiering eller typgodkännande ska tillverkaren tillhandahålla en försäkran om att motorfamiljen eller fordonet uppfyller kraven i denna bilaga. Förutom denna försäkran ska överensstämmelsen med WNTE-gränsvärdena verifieras genom ytterligare provningar och certifieringsförfaranden som anges av avtalsparterna.

10.1   Exempel på försäkran om överensstämmelse för utsläpp utanför cyklerna

Följande är ett exempel på en försäkran om överensstämmelse:

’(Namn på tillverkare) intygar att motorerna i denna motorfamilj uppfyller alla krav i denna bilaga. (Namn på tillverkare) avger denna försäkran i god tro, efter att ha utfört en passande teknisk utvärdering av utsläppsprestandan för motorerna i motorfamiljen inom tillämpligt område av drifts- och omgivningsförhållanden.’

10.2   Grundval för försäkran om överensstämmelse för utsläpp utanför cyklerna

Tillverkaren ska hålla register vid sin anläggning som innehåller alla provningsuppgifter, tekniska analyser och annan information som utgör grundvalen för försäkran om OCE-överensstämmelse. Tillverkaren ska tillhandahålla certifierings- eller typgodkännandemyndigheten sådan information på begäran.

11.   DOKUMENTATION

Godkännandemyndigheten kan besluta att begära att tillverkaren tillhandahåller ett dokumentationspaket. Detta ska beskriva motorsystemets alla konstruktionselement och avgasreningsstrategier och metoden för att kontrollera utsläppsvariablerna, oavsett om detta görs direkt eller indirekt.

I informationen kan det ingå en fullständig beskrivning av avgasreningsstrategin. Dessutom kan denna omfatta information om driften av alla AES och BES, inklusive en beskrivning av de parametrar som ändras av varje AES och gränsförhållanden under vilka AES är aktiv och en indikation om vilken AES och BES som troligen är aktiv under förhållandena vid provningsförfarandena i denna bilaga.”

---

(1)  Numreringen i denna bilaga överensstämmer med numreringen i de enhetliga tekniska föreskrifterna för WHDC. Vissa avsnitt i de enhetliga tekniska föreskrifterna för WHDC är dock inte nödvändiga i denna bilaga.

1

(2)  Beroende på bränsle.

2

(3)  Vid λ = 2, torr luft, 273 K, 101,3 kPa.

3

λ

(4)  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen C = 66–76 %, H = 22–25 %, N = 0–12 %.

4

u

(5)  NMHC baserade på CH2,93 (för totala HC ska koefficienten u
  gas för CH4 användas).

5

2,93

u

gas

4

(6)  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen C3 = 70–90 %, C4 = 10–30 %.

6

u

(7)  Beroende på bränsle

7

(8)  Vid λ = 2, torr luft, 273 K, 101,3 kPa

8

λ

(9)  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen C = 66–76 %, H = 22–25 %, N = 0–12 %

9

u

(10)  NMHC baserade på CH2,93 (för totala HC ska koefficienten u
  gas för CH4 användas)

10

2,93

u

gas

4

(11)  u stämmer inom 0,2 % för massfördelningen C3 = 70–90 %, C4 = 10–30 %

11

u

(12)  De värden som anges i specifikationen är ’verkliga värden’. Vid fastställandet av gränsvärdena har villkoren enligt ISO 4259 ’Petroleumprodukter – Bestämning och tillämpning av precisionsmått hos provningsmetoder’ tillämpats. När ett minimivärde fastställts har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är minsta skillnaden 4R (R = reproducerbarhet).

12

Trots denna åtgärd, som är nödvändig av statistiska skäl, bör bränsletillverkaren eftersträva ett nollvärde när det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränser anges. Om det är nödvändigt att klarlägga huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationerna ska villkoren i ISO 4259 tillämpas.

(13)  Även om oxidationsstabiliteten är kontrollerad är det troligt att produktens livslängd kommer att bli begränsad. Leverantören ska rådfrågas om lagringsförhållanden och lagringsbeständighet.

13

(14)  Oxidationsstabiliteten kan visas enligt EN-ISO 12205 eller enligt EN 14112. Detta krav ska revideras baserat på utvärderingarna av oxidationsstabilitet och provningsgränsvärden i CEN/TC19.

14

(15)  FAME-kvalitet enligt EN 14214 (ASTM D 6751).

15

(16)  Den senaste versionen av respektive provningsmetod gäller.

16

(17)  Denna punkt kommer senare att utvidgas till att även omfatta andra övervakare än dem för utsläppsgränsvärden.”

17

(18)  Detta värde motsvarar ett högsta hexadecimalt värde på 0xFFFF med en upplösning på 0x1.

18

(19)  T.ex. fordonshastighet/motorvarvtal/beräknad belastning, omgivande temperatur, höjd över havet, tomgångsdrift eller driftstid.

19

(20)  Tillverkaren får använda en extra omborddiagnosdisplay, såsom en i instrumentbrädan monterad videovisningsanordning, för att tillhandahålla åtkomst till prestandauppgifter under drift. En sådan extra anordning omfattas inte av kraven i denna bilaga.

20

(21)  Tillverkaren får använda en extra omborddiagnosdisplay, såsom en i instrumentbrädan monterad videovisningsanordning, för att tillhandahålla åtkomst till prestandauppgifter under drift. En sådan extra anordning omfattas inte av kraven i denna bilaga.

21

(22)  Numreringen i denna bilaga överensstämmer med numreringen i de enhetliga tekniska föreskrifterna för OCE. Några avsnitt i de enhetliga tekniska föreskrifterna för OCE krävs dock inte i denna bilaga.

22

(23)  Provningsförfaranden för kompressionständningsmotorer och gnisttändningsmotorer drivna med naturgas (NG) eller motorgas (LPG) med avseende på utsläpp av föroreningar (fastställd i det enhetliga registret den 15 november 2006). Hänvisningar till enhetliga tekniska föreskrifter nr 4 avser det dokument som fastställdes den 15 november 2006. Senare ändringar av de enhetliga tekniska föreskrifterna för WHDC kommer att omvärderas vad gäller deras tillämplighet på denna bilaga.

23

---