# Úřední věstník L 186/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.186.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 186 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5320. července 2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.186.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 186

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5320. července 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 632/2010 ze dne 19. července 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní účetní standard (IAS) 24 a mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 8 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 633/2010 ze dne 19. července 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o výklad 14 Výboru pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) (
  1
  ) | 10 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 634/2010 ze dne 19. července 2010 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Ricotta di Bufala Campana (CHOP)) | 14 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 635/2010 ze dne 19. července 2010, kterým se zahajuje řízení pro přidělování vývozních licencí pro sýry, které budou v roce 2011 vyvezeny do Spojených států amerických v rámci některých kvót GATT | 16 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 636/2010 ze dne 19. července 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 22 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 637/2010 ze dne 19. července 2010, kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót | 24 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 638/2010 ze dne 19. července 2010 o vydávání dovozních licencí pro žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce července 2010 v rámci celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso spravované nařízením (ES) č. 620/2009 | 26 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 639/2010 ze dne 19. července 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10 | 27 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2010/400/EU |
| | * | Rozhodnutí zástupců vlád členských států Evropské unie ze dne 8. července 2010 o jmenování soudců Tribunálu | 29 |
| | | 2010/401/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 13. července 2010 o existenci nadměrného schodku na Kypru | 30 |
| | | 2010/402/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2009 o opatření podpory, které Nizozemsko navrhuje provést za účelem osvobození výrobců keramiky od ekologických daní C 5/09 (ex N 210/08)
  (oznámeno pod číslem K(2009) 9972)

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2010/403/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 14. července 2010 o vynětí výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v italské makrozóně Sever a maloobchodního prodeje elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí v Itálii z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
  (oznámeno pod číslem K(2010) 4740)

   (
  1
  ) | 44 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) č. 632/2010 ze dne 19. července 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní účetní standard (IAS) 24 a mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 8 (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Komise (EU) č. 633/2010 ze dne 19. července 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o výklad 14 Výboru pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) (
  1
  )

1

10

*

Nařízení Komise (EU) č. 634/2010 ze dne 19. července 2010 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Ricotta di Bufala Campana (CHOP))

14

*

Nařízení Komise (EU) č. 635/2010 ze dne 19. července 2010, kterým se zahajuje řízení pro přidělování vývozních licencí pro sýry, které budou v roce 2011 vyvezeny do Spojených států amerických v rámci některých kvót GATT

16

Nařízení Komise (EU) č. 636/2010 ze dne 19. července 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

22

Nařízení Komise (EU) č. 637/2010 ze dne 19. července 2010, kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót

24

Nařízení Komise (EU) č. 638/2010 ze dne 19. července 2010 o vydávání dovozních licencí pro žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce července 2010 v rámci celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso spravované nařízením (ES) č. 620/2009

26

Nařízení Komise (EU) č. 639/2010 ze dne 19. července 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10

27

ROZHODNUTÍ

2010/400/EU

*

Rozhodnutí zástupců vlád členských států Evropské unie ze dne 8. července 2010 o jmenování soudců Tribunálu

29

2010/401/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 13. července 2010 o existenci nadměrného schodku na Kypru

30

2010/402/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2009 o opatření podpory, které Nizozemsko navrhuje provést za účelem osvobození výrobců keramiky od ekologických daní C 5/09 (ex N 210/08)
  (oznámeno pod číslem K(2009) 9972)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 9972)

1

32

2010/403/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 14. července 2010 o vynětí výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v italské makrozóně Sever a maloobchodního prodeje elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí v Itálii z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
  (oznámeno pod číslem K(2010) 4740)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 4740)

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 20.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 186/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 632/2010

ze dne 19. července 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní účetní standard (IAS) 24 a mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 8

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1126/2008 (2) byly přijaty některé mezinárodní standardy a výklady, které existovaly ke dni 15. října 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1126/2008 (2) byly přijaty některé mezinárodní standardy a výklady, které existovaly ke dni 15. října 2008.

| (2) | Dne 4. listopadu 2009 zveřejnila Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) revidovaný mezinárodní účetní standard (IAS) 24 Zveřejnění spřízněných stran (dále jen „revidovaný IAS 24“). Cílem změn zavedených revidovaným IAS 24 je zjednodušit definici spřízněné strany a zároveň odstranit některé vnitřní nesrovnalosti, jakož i poskytnout účetním jednotkám blízkým státním orgánům určitou úlevu, pokud jde o množství informací, jež takové jednotky musí poskytovat o transakcích se spřízněnými stranami. |
| --- | --- |

(2)

Dne 4. listopadu 2009 zveřejnila Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) revidovaný mezinárodní účetní standard (IAS) 24 Zveřejnění spřízněných stran (dále jen „revidovaný IAS 24“). Cílem změn zavedených revidovaným IAS 24 je zjednodušit definici spřízněné strany a zároveň odstranit některé vnitřní nesrovnalosti, jakož i poskytnout účetním jednotkám blízkým státním orgánům určitou úlevu, pokud jde o množství informací, jež takové jednotky musí poskytovat o transakcích se spřízněnými stranami.

| (3) | Výsledky konzultace skupiny technických odborníků (TEG) při Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG) potvrzují, že revidovaný IAS 24 splňuje technická kritéria pro přejímání stanovená v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. V souladu s rozhodnutím Komise 2006/505/ES ze dne 14. července 2006, kterým se zřizuje prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů, jejímž úkolem je poskytovat Komisi poradenství v otázce objektivity a neutrality stanovisek Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví (EFRAG) (3), posoudila prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů stanovisko EFRAG týkající se schválení a sdělila Komisi, že je vyvážené a objektivní. |
| --- | --- |

(3)

Výsledky konzultace skupiny technických odborníků (TEG) při Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG) potvrzují, že revidovaný IAS 24 splňuje technická kritéria pro přejímání stanovená v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. V souladu s rozhodnutím Komise 2006/505/ES ze dne 14. července 2006, kterým se zřizuje prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů, jejímž úkolem je poskytovat Komisi poradenství v otázce objektivity a neutrality stanovisek Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví (EFRAG) (3), posoudila prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů stanovisko EFRAG týkající se schválení a sdělila Komisi, že je vyvážené a objektivní.

| (4) | Souladu mezi mezinárodními účetními standardy je možné dosáhnout pouze za předpokladu, že po přijetí revidovaného IAS 24 budou rovněž provedeny následné změny mezinárodního standardu účetního výkaznictví (IFRS) 8. |
| --- | --- |

(4)

Souladu mezi mezinárodními účetními standardy je možné dosáhnout pouze za předpokladu, že po přijetí revidovaného IAS 24 budou rovněž provedeny následné změny mezinárodního standardu účetního výkaznictví (IFRS) 8.

| (5) | Nařízení (ES) č. 1126/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 1126/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Regulativního výboru pro účetnictví, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Regulativního výboru pro účetnictví,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 1126/2008 se mění takto:

| 1) | Mezinárodní účetní standard (IAS) 24 se nahrazuje zněním revidovaného IAS 24 uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

1)

Mezinárodní účetní standard (IAS) 24 se nahrazuje zněním revidovaného IAS 24 uvedeným v příloze tohoto nařízení.

| 2) | Mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 8 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Mezinárodní standard účetního výkaznictví (IFRS) 8 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Jednotlivé společnosti začnou IAS 24 a změnu IFRS 8 uvedenou v příloze tohoto nařízení uplatňovat nejpozději prvním dnem prvního účetního období začínajícího po dni 31. prosince 2010.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. července 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 199, 21.7.2006, s. 33.

3

---

PŘÍLOHA

MEZINÁRODNÍ ÚČETNÍ STANDARDY

| IAS 24 | IAS 24 Zveřejnění spřízněných stran |
| --- | --- |
| IFRS 8 | Změna IFRS 8 Provozní segmenty |

IAS 24

IAS 24 Zveřejnění spřízněných stran

IFRS 8

Změna IFRS 8 Provozní segmenty

„Reprodukce je povolena v rámci Evropského hospodářského prostoru. Všechna stávající práva mimo EHP jsou vyhrazena, s výjimkou práva na reprodukci pro osobní potřebu nebo jiné poctivé využití („fair dealing“). Další informace lze získat od IASB na internetové stránce www.iasb.org“.

Mezinárodní účetní standard 24

Zveřejnění spřízněných stran

CÍL

| 1 | Cílem tohoto standardu je zajistit, aby účetní závěrka účetní jednotky obsahovala zveřejnění nutná k upozornění na možnost, že její finanční pozice a hospodářský výsledek je ovlivněn existencí spřízněných stran a transakcemi a nesplacenými zůstatky, včetně závazků, s těmito stranami. |
| --- | --- |

1

Cílem tohoto standardu je zajistit, aby účetní závěrka účetní jednotky obsahovala zveřejnění nutná k upozornění na možnost, že její finanční pozice a hospodářský výsledek je ovlivněn existencí spřízněných stran a transakcemi a nesplacenými zůstatky, včetně závazků, s těmito stranami.

ROZSAH PŮSOBNOSTI

| 2 | Tento standard musí být použit při:







  a) | identifikaci vztahů a transakcí se spřízněnými stranami; |
| --- | --- | --- |

2

a)

identifikaci vztahů a transakcí se spřízněnými stranami;

| b) | identifikaci nesplacených zůstatků, včetně závazků, mezi účetní jednotkou a jejími spřízněnými stranami; |
| --- | --- |

b)

identifikaci nesplacených zůstatků, včetně závazků, mezi účetní jednotkou a jejími spřízněnými stranami;

| c) | identifikaci okolností, při kterých je nutné zveřejnit položky podle písmen a) a b), a |
| --- | --- |

c)

identifikaci okolností, při kterých je nutné zveřejnit položky podle písmen a) a b), a

| d) | určení zveřejňovaných informací o těchto položkách. |
| --- | --- |

d)

určení zveřejňovaných informací o těchto položkách.

| 3 | Tento standard vyžaduje zveřejnění vztahů, transakcí a neuhrazených zůstatků, včetně závazků, se spřízněnými stranami v konsolidované a individuální účetní závěrce mateřského podniku, spoluvlastníka nebo investora sestavené a zveřejněné v souladu s IAS 27 Konsolidovaná a individuální účetní závěrka Tento standard se použije rovněž na individuální účetní závěrku ostatních účetních jednotek. |
| --- | --- |

3

| 4 | Transakce a nesplacené zůstatky se spřízněnými stranami – jinými účetními jednotkami ve skupině se zveřejňují v účetní závěrce účetní jednotky. Transakce a nesplacené zůstatky se spřízněnými stranami v rámci skupiny jsou eliminovány při přípravě konsolidované účetní závěrky skupiny. |
| --- | --- |

4

Transakce a nesplacené zůstatky se spřízněnými stranami – jinými účetními jednotkami ve skupině se zveřejňují v účetní závěrce účetní jednotky. Transakce a nesplacené zůstatky se spřízněnými stranami v rámci skupiny jsou eliminovány při přípravě konsolidované účetní závěrky skupiny.

ÚČEL ZVEŘEJNĚNÍ SPŘÍZNĚNÝCH STRAN

| 5 | Vztahy spřízněných stran jsou normálním rysem obchodu a podnikání. Účetní jednotky například často provádějí části svých činností prostřednictvím dceřiných podniků, společných a přidružených podniků. Za těchto okolností má účetní jednotka schopnost ovlivňovat rozhodování o finančních a provozních politikách těchto podniků prostřednictvím ovládání, spoluovládání nebo podstatného vlivu. |
| --- | --- |

5

Vztahy spřízněných stran jsou normálním rysem obchodu a podnikání. Účetní jednotky například často provádějí části svých činností prostřednictvím dceřiných podniků, společných a přidružených podniků. Za těchto okolností má účetní jednotka schopnost ovlivňovat rozhodování o finančních a provozních politikách těchto podniků prostřednictvím ovládání, spoluovládání nebo podstatného vlivu.

| 6 | Vztah spřízněnosti může mít dopad na hospodářský výsledek a finanční pozici účetní jednotky. Spřízněné strany mohou uzavírat transakce, které by nespřízněné strany nemohly. Účetní jednotka například prodává zboží svému mateřskému podniku za ceny na úrovni nákladů, za které by tyto položky neprodala jinému odběrateli. Podobně transakce mezi spřízněnými stranami nemusí být realizovány za stejné částky jako mezi nespřízněnými stranami. |
| --- | --- |

6

Vztah spřízněnosti může mít dopad na hospodářský výsledek a finanční pozici účetní jednotky. Spřízněné strany mohou uzavírat transakce, které by nespřízněné strany nemohly. Účetní jednotka například prodává zboží svému mateřskému podniku za ceny na úrovni nákladů, za které by tyto položky neprodala jinému odběrateli. Podobně transakce mezi spřízněnými stranami nemusí být realizovány za stejné částky jako mezi nespřízněnými stranami.

| 7 | Hospodářský výsledek a finanční pozice účetní jednotky mohou být ovlivněny spřízněností i v tom případě, že transakce se spřízněnou stranou nenastanou. Pouhá existence vztahu spřízněnosti může být dostačující k ovlivnění transakcí účetní jednotky s jinými stranami. Například dceřiný podnik může ukončit vztahy s obchodním partnerem v okamžiku, kdy jeho mateřský podnik pořídí sesterský podnik, jehož předmět činnosti je stejný jako předchozího obchodního partnera. V jiném případě se může jedna strana zdržet určité činnosti v důsledku podstatného vlivu jiného podniku – například dceřiný podnik může být instruován svým mateřským podnikem, aby se nevěnoval výzkumu a vývoji. |
| --- | --- |

7

Hospodářský výsledek a finanční pozice účetní jednotky mohou být ovlivněny spřízněností i v tom případě, že transakce se spřízněnou stranou nenastanou. Pouhá existence vztahu spřízněnosti může být dostačující k ovlivnění transakcí účetní jednotky s jinými stranami. Například dceřiný podnik může ukončit vztahy s obchodním partnerem v okamžiku, kdy jeho mateřský podnik pořídí sesterský podnik, jehož předmět činnosti je stejný jako předchozího obchodního partnera. V jiném případě se může jedna strana zdržet určité činnosti v důsledku podstatného vlivu jiného podniku – například dceřiný podnik může být instruován svým mateřským podnikem, aby se nevěnoval výzkumu a vývoji.

| 8 | Z těchto důvodů mohou znalosti transakcí, nesplacených zůstatků, včetně závazků, a vztahů účetní jednotky se spřízněnými stranami ovlivnit hodnocení činnosti účetní jednotky uživateli účetní závěrky, včetně hodnocení rizik, kterým daná účetní jednotka čelí, a příležitostí, jež se jí naskýtají. |
| --- | --- |

8

Z těchto důvodů mohou znalosti transakcí, nesplacených zůstatků, včetně závazků, a vztahů účetní jednotky se spřízněnými stranami ovlivnit hodnocení činnosti účetní jednotky uživateli účetní závěrky, včetně hodnocení rizik, kterým daná účetní jednotka čelí, a příležitostí, jež se jí naskýtají.

DEFINICE

| 9 | Následující termíny se užívají v dále specifikovaném významu:


  Spřízněná strana je osoba nebo účetní jednotka, která je spřízněná s účetní jednotkou sestavující účetní závěrku (v tomto standardu dále jen „vykazující účetní jednotka“).








  a) | Osoba nebo blízký člen rodiny této osoby jsou spřízněni s vykazující účetní jednotkou, pokud tato osoba:








  i) | ovládá nebo spoluovládá vykazující účetní jednotku; |
| --- | --- | --- | --- |

9

Spřízněná strana je osoba nebo účetní jednotka, která je spřízněná s účetní jednotkou sestavující účetní závěrku (v tomto standardu dále jen „vykazující účetní jednotka“).

a)

Osoba nebo blízký člen rodiny této osoby jsou spřízněni s vykazující účetní jednotkou, pokud tato osoba:

i)

ovládá nebo spoluovládá vykazující účetní jednotku;

| ii) | má podstatný vliv na vykazující účetní jednotku; nebo |
| --- | --- |

ii)

má podstatný vliv na vykazující účetní jednotku; nebo

| iii) | je členem klíčového vedení vykazující účetní jednotky nebo jejího mateřského podniku. |
| --- | --- |

iii)

je členem klíčového vedení vykazující účetní jednotky nebo jejího mateřského podniku.

| b) | Účetní jednotka je spřízněná s vykazující účetní jednotkou, pokud platí některá z těchto podmínek:








  i) | Účetní jednotka a vykazující účetní jednotka jsou členy téže skupiny (což znamená, že všechny mateřské, dceřiné a sesterské podniky jsou vzájemně spřízněné). |
| --- | --- | --- |

b)

Účetní jednotka je spřízněná s vykazující účetní jednotkou, pokud platí některá z těchto podmínek:

i)

Účetní jednotka a vykazující účetní jednotka jsou členy téže skupiny (což znamená, že všechny mateřské, dceřiné a sesterské podniky jsou vzájemně spřízněné).

| ii) | Jedna účetní jednotka je přidruženým nebo společným podnikem jiné účetní jednotky (nebo přidruženým či společným podnikem člena skupiny, jejímž členem je i druhá účetní jednotka). |
| --- | --- |

ii)

Jedna účetní jednotka je přidruženým nebo společným podnikem jiné účetní jednotky (nebo přidruženým či společným podnikem člena skupiny, jejímž členem je i druhá účetní jednotka).

| iii) | Obě účetní jednotky jsou společnými podniky téže třetí strany. |
| --- | --- |

iii)

Obě účetní jednotky jsou společnými podniky téže třetí strany.

| iv) | Jedna účetní jednotka je společným podnikem třetí účetní jednotky a druhá účetní jednotka je přidruženým podnikem třetí účetní jednotky. |
| --- | --- |

iv)

Jedna účetní jednotka je společným podnikem třetí účetní jednotky a druhá účetní jednotka je přidruženým podnikem třetí účetní jednotky.

| v) | Účetní jednotka je plánem požitků po skončení pracovního poměru ve prospěch zaměstnanců vykazující účetní jednotky, nebo účetní jednotky, která je spřízněna s vykazující účetní jednotkou. Je-li samotná vykazující účetní jednotka takovýmto plánem, finančně přispívající zaměstnavatelé jsou rovněž spřízněni s vykazující účetní jednotkou. |
| --- | --- |

v)

Účetní jednotka je plánem požitků po skončení pracovního poměru ve prospěch zaměstnanců vykazující účetní jednotky, nebo účetní jednotky, která je spřízněna s vykazující účetní jednotkou. Je-li samotná vykazující účetní jednotka takovýmto plánem, finančně přispívající zaměstnavatelé jsou rovněž spřízněni s vykazující účetní jednotkou.

| vi) | Účetní jednotka je ovládána nebo spoluovládána osobou uvedeno v písmenu a). |
| --- | --- |

vi)

Účetní jednotka je ovládána nebo spoluovládána osobou uvedeno v písmenu a).

| vii) | Osoba uvedená v písm. a) bodu i) má podstatný vliv na účetní jednotku nebo je členem klíčového vedení účetní jednotky (nebo jejího mateřského podniku). |
| --- | --- |

vii)

Osoba uvedená v písm. a) bodu i) má podstatný vliv na účetní jednotku nebo je členem klíčového vedení účetní jednotky (nebo jejího mateřského podniku).

Transakce mezi spřízněnými stranami je převod zdrojů, služeb nebo závazků mezi vykazující účetní jednotkou a spřízněnou stranou bez ohledu na to, zda je účtována cena.

Blízcí členové rodiny osoby jsou ti členové rodiny, u nichž lze očekávat, že budou ovlivňovat danou osobu nebo budou ovlivňováni danou osobou ve svých jednáních s účetní jednotkou, a patří k nim:

| a) | děti a manžel (manželka) nebo partner osoby ve společné domácnosti; |
| --- | --- |

a)

děti a manžel (manželka) nebo partner osoby ve společné domácnosti;

| b) | děti manžela (manželky) nebo partnera této osoby ve společné domácnosti a |
| --- | --- |

b)

děti manžela (manželky) nebo partnera této osoby ve společné domácnosti a

| c) | vyživované osoby této osoby nebo jejího manžela (manželky) či partnera ve společné domácnosti. |
| --- | --- |

c)

vyživované osoby této osoby nebo jejího manžela (manželky) či partnera ve společné domácnosti.

Odměňování zahrnuje veškeré zaměstnanecké požitky (definované v IAS 19 Zaměstnanecké požitky) včetně zaměstnaneckých požitků, na které se použije IFRS 2 Úhrady vázáné na akcie. Zaměstnanecké požitky jsou všechny formy plnění, které jsou placené, splatné nebo poskytované účetní jednotkou nebo jménem účetní jednotky výměnou za služby poskytované účetní jednotce. Zahrnují také plnění placená jménem mateřského podniku ve vztahu k účetní jednotce. Odměňování zahrnuje:

| a) | krátkodobé zaměstnanecké požitky, jako jsou mzdy, platy, příspěvky na sociální zabezpečení, placená roční dovolená a placené nemocenské volno, podíly na zisku a odměny (pokud jsou splatné v průběhu dvanácti měsíců po skončení období) a nepeněžní požitky (jako zdravotní péče, ubytování, služební vozy a zboží či služby poskytované zdarma nebo se slevou) pro stávající zaměstnance; |
| --- | --- |

a)

krátkodobé zaměstnanecké požitky, jako jsou mzdy, platy, příspěvky na sociální zabezpečení, placená roční dovolená a placené nemocenské volno, podíly na zisku a odměny (pokud jsou splatné v průběhu dvanácti měsíců po skončení období) a nepeněžní požitky (jako zdravotní péče, ubytování, služební vozy a zboží či služby poskytované zdarma nebo se slevou) pro stávající zaměstnance;

| b) | požitky po skončení pracovního poměru, jako je penze, jiné penzijní požitky, životní pojištění a zdravotní péče po skončení pracovního poměru; |
| --- | --- |

b)

požitky po skončení pracovního poměru, jako je penze, jiné penzijní požitky, životní pojištění a zdravotní péče po skončení pracovního poměru;

| c) | ostatní dlouhodobé zaměstnanecké požitky, zahrnující věrnostní dovolenou nebo studijní dovolenou, odměny k výročím a jiné věrnostní požitky, požitky při dlouhodobé invaliditě a v případě, že nejsou zcela splatné během dvanácti měsíců po skončení daného období, podíly na zisku, odměny a odložené odměny; |
| --- | --- |

c)

ostatní dlouhodobé zaměstnanecké požitky, zahrnující věrnostní dovolenou nebo studijní dovolenou, odměny k výročím a jiné věrnostní požitky, požitky při dlouhodobé invaliditě a v případě, že nejsou zcela splatné během dvanácti měsíců po skončení daného období, podíly na zisku, odměny a odložené odměny;

| d) | požitky při předčasném ukončení pracovního poměru a |
| --- | --- |

d)

požitky při předčasném ukončení pracovního poměru a

| e) | úhrady vázané na akcie. |
| --- | --- |

e)

úhrady vázané na akcie.

Ovládání je pravomoc řídit finanční a provozní politiky účetní jednotky tak, aby měl ovládající z její činnosti užitek.

Spoluovládání je smluvně dohodnuté sdílení ovládání hospodářské činnosti.

Členové klíčového vedení jsou osoby, které mají pravomoc a odpovědnost přímo či nepřímo za plánování, řízení a kontrolu činností účetní jednotky, včetně všech členů vedení (výkonných i jiných) této účetní jednotky.

Podstatný vliv je pravomoc účastnit se rozhodování o finančních a provozních politikách účetní jednotky, ale není to ovládání takových politik. Podstatný vliv lze získat vlastnictvím akcií nebo na základě stanov či dohody.

Orgány veřejné správy se rozumí vláda, vládní agentury a podobné orgány, ať jsou místní, národní či mezinárodní.

Účetní jednotkou spřízněnou s orgány veřejné správy se rozumí účetní jednotka, která je ovládána nebo spoluovládána orgány veřejné správy nebo na kterou mají podstatný vliv orgány veřejné správy.

| 10 | Při posuzování každého možného vztahu spřízněnosti se pozornost upírá k podstatě vztahu, a nikoli jen k právní formě. |
| --- | --- |

10

Při posuzování každého možného vztahu spřízněnosti se pozornost upírá k podstatě vztahu, a nikoli jen k právní formě.

| 11 | V kontextu tohoto standardu spřízněnými stranami nemusí být:






  a) | dvě účetní jednotky pouze proto, že mají společného člena vedení nebo jiného člena klíčového vedení, nebo proto, že člen klíčového vedení jedné účetní jednotky má podstatný vliv na jinou účetní jednotku; |
| --- | --- | --- |

11

V kontextu tohoto standardu spřízněnými stranami nemusí být:

a)

dvě účetní jednotky pouze proto, že mají společného člena vedení nebo jiného člena klíčového vedení, nebo proto, že člen klíčového vedení jedné účetní jednotky má podstatný vliv na jinou účetní jednotku;

| b) | dva spoluvlastníci pouze proto, že spoluovládají společný podnik. |
| --- | --- |

b)

dva spoluvlastníci pouze proto, že spoluovládají společný podnik.

| c) | i) | poskytovatelé financování, |
| --- | --- | --- |

c)

i)

poskytovatelé financování,

| ii) | odborové svazy, |
| --- | --- |

ii)

odborové svazy,

| iii) | podniky veřejných služeb a |
| --- | --- |

iii)

podniky veřejných služeb a

| iv) | vládní útvary a agentury, které neovládají nebo nespoluovládají účetní jednotku nebo na ni nemají podstatný vliv, |
| --- | --- |

iv)

vládní útvary a agentury, které neovládají nebo nespoluovládají účetní jednotku nebo na ni nemají podstatný vliv,

pouze z titulu jejich běžných činností s účetní jednotkou (ačkoliv mohou ovlivnit svobodu jednání účetní jednotky nebo se účastnit jejího rozhodovacího procesu);

| d) | zákazník, dodavatel, poskytovatel koncese, distributor nebo obchodní zástupce, se kterým účetní jednotka uskutečňuje podstatný objem obchodů, pouze na základě z toho vyplývající ekonomické závislosti. |
| --- | --- |

d)

zákazník, dodavatel, poskytovatel koncese, distributor nebo obchodní zástupce, se kterým účetní jednotka uskutečňuje podstatný objem obchodů, pouze na základě z toho vyplývající ekonomické závislosti.

| 12 | V definici spřízněné strany zahrnuje přidružený podnik dceřiné podniky přidruženého podniku a společný podnik zahrnuje dceřiné podniky společného podniku. Vzájemně spřízněny jsou proto například dceřiný podnik přidruženého podniku a investor, který má podstatný vliv na přidružený podnik. |
| --- | --- |

12

V definici spřízněné strany zahrnuje přidružený podnik dceřiné podniky přidruženého podniku a společný podnik zahrnuje dceřiné podniky společného podniku. Vzájemně spřízněny jsou proto například dceřiný podnik přidruženého podniku a investor, který má podstatný vliv na přidružený podnik.

ZVEŘEJNĚNÍ

Všechny účetní jednotky

| 13 | Vztahy mezi mateřským podnikem a jeho dceřinými podniky se musí zveřejnit bez ohledu na to, zda mezi nimi došlo k transakcím. Účetní jednotka musí zveřejnit název svého mateřského podniku a název hlavního mateřského podniku, pokud je odlišný. Jestliže mateřský podnik ani hlavní mateřský podnik nesestavují konsolidované účetní závěrky přístupné veřejnosti, musí být zveřejněn také název nejbližšího nadřazeného mateřského podniku, který je sestavuje. |
| --- | --- |

13

| 14 | Aby si uživatelé účetní závěrky mohli vytvořit představu o dopadech vztahů mezi spřízněnými stranami na účetní jednotku, je vhodné zveřejnit tyto vztahy při existenci ovládání, bez ohledu na to, zda došlo k transakcím mezi spřízněnými stranami. |
| --- | --- |

14

Aby si uživatelé účetní závěrky mohli vytvořit představu o dopadech vztahů mezi spřízněnými stranami na účetní jednotku, je vhodné zveřejnit tyto vztahy při existenci ovládání, bez ohledu na to, zda došlo k transakcím mezi spřízněnými stranami.

| 15 | Požadavek na zveřejnění vztahů spřízněnosti mezi mateřským podnikem a jeho dceřinými podniky doplňuje požadavky na zveřejnění dle IAS 27, IAS 28 Investice do přidružených podniků a IAS 31 Účasti ve společném podnikání. |
| --- | --- |

15

Požadavek na zveřejnění vztahů spřízněnosti mezi mateřským podnikem a jeho dceřinými podniky doplňuje požadavky na zveřejnění dle IAS 27, IAS 28 Investice do přidružených podniků a IAS 31 Účasti ve společném podnikání.

| 16 | Odstavec 13 se vztahuje na nejbližší nadřazený mateřský podnik. Tím je první mateřský podnik ve skupině nad bezprostředním mateřským podnikem, který sestavuje konsolidovanou účetní závěrku přístupnou veřejnosti. |
| --- | --- |

16

Odstavec 13 se vztahuje na nejbližší nadřazený mateřský podnik. Tím je první mateřský podnik ve skupině nad bezprostředním mateřským podnikem, který sestavuje konsolidovanou účetní závěrku přístupnou veřejnosti.

| 17 | Účetní jednotka je povinna zveřejnit odměny klíčovým členům vedení v souhrnu a za každou z následujících kategorií:







  a) | krátkodobé zaměstnanecké požitky; |
| --- | --- | --- |

17

a)

krátkodobé zaměstnanecké požitky;

| b) | zaměstnanecké požitky po skončení pracovního poměru; |
| --- | --- |

b)

zaměstnanecké požitky po skončení pracovního poměru;

| c) | ostatní dlouhodobé zaměstnanecké požitky; |
| --- | --- |

c)

ostatní dlouhodobé zaměstnanecké požitky;

| d) | požitky při předčasném ukončení pracovního poměru a |
| --- | --- |

d)

požitky při předčasném ukončení pracovního poměru a

| e) | úhrady vázané na akcie. |
| --- | --- |

e)

úhrady vázané na akcie.

| 18 | Pokud měla účetní jednotka v průběhu období pokrytých danou účetní závěrkou transakce se spřízněnou stranou, musí zveřejnit povahu vztahů mezi spřízněnými stranami, jakož i informace o typech těchto transakcí a nesplacených zůstatcích, včetně závazků, jež jsou nezbytné, aby uživatelé pochopili potenciální dopad vztahů na účetní závěrku. Tyto požadavky na zveřejnění jsou doplňkem k požadavkům uvedeným v odstavci 17. Tato zveřejnění musí obsahovat minimálně:







  a) | částku transakcí; |
| --- | --- | --- |

18

a)

částku transakcí;

| b) | částku nesplacených zůstatků, včetně závazků, a:








  i) | jejich podmínky včetně toho, zda jsou zajištěné, a povahu plnění, které má být poskytnuto v souvislosti s vypořádáním a |
| --- | --- | --- |

b)

částku nesplacených zůstatků, včetně závazků, a:

i)

jejich podmínky včetně toho, zda jsou zajištěné, a povahu plnění, které má být poskytnuto v souvislosti s vypořádáním a

| ii) | detaily jakýchkoliv vydaných nebo přijatých záruk; |
| --- | --- |

ii)

detaily jakýchkoliv vydaných nebo přijatých záruk;

| c) | opravné položky k pochybným pohledávkám související s částkou nesplacených pohledávek a |
| --- | --- |

c)

opravné položky k pochybným pohledávkám související s částkou nesplacených pohledávek a

| d) | náklady uznané během období ve vztahu ke špatným nebo pochybným pohledávkám za spřízněnými stranami. |
| --- | --- |

d)

náklady uznané během období ve vztahu ke špatným nebo pochybným pohledávkám za spřízněnými stranami.

| 19 | Zveřejnění požadované odstavcem 18 musí být učiněna samostatně pro každou z následujících kategorií:







  a) | mateřský podnik; |
| --- | --- | --- |

19

a)

mateřský podnik;

| b) | účetní jednotky spoluovládající účetní jednotku nebo účetní jednotky s podstatným vlivem na účetní jednotku; |
| --- | --- |

b)

účetní jednotky spoluovládající účetní jednotku nebo účetní jednotky s podstatným vlivem na účetní jednotku;

| c) | dceřiné podniky; |
| --- | --- |

c)

dceřiné podniky;

| d) | přidružené podniky; |
| --- | --- |

d)

přidružené podniky;

| e) | společné podniky, ve kterých je účetní jednotka spoluvlastníkem; |
| --- | --- |

e)

společné podniky, ve kterých je účetní jednotka spoluvlastníkem;

| f) | členové klíčového vedení účetní jednotky nebo jejího mateřského podniku a |
| --- | --- |

f)

členové klíčového vedení účetní jednotky nebo jejího mateřského podniku a

| g) | ostatní spřízněné strany. |
| --- | --- |

g)

ostatní spřízněné strany.

| 20 | Klasifikace částek splatných spřízněným stranám nebo získatelných od spřízněných stran v různých kategoriích podle ustanovení odstavce 19 je rozšířením požadavků na zveřejnění dle IAS 1 Sestavování a zveřejňování účetní závěrky pro informace, které musí být vykázány ve výkazu o finanční pozici nebo v komentáři. Kategorie jsou rozšířeny tak, aby poskytovaly podrobnější analýzu zůstatků se spřízněnými stranami a vztahovaly se na transakce se spřízněnými stranami. |
| --- | --- |

20

Klasifikace částek splatných spřízněným stranám nebo získatelných od spřízněných stran v různých kategoriích podle ustanovení odstavce 19 je rozšířením požadavků na zveřejnění dle IAS 1 Sestavování a zveřejňování účetní závěrky pro informace, které musí být vykázány ve výkazu o finanční pozici nebo v komentáři. Kategorie jsou rozšířeny tak, aby poskytovaly podrobnější analýzu zůstatků se spřízněnými stranami a vztahovaly se na transakce se spřízněnými stranami.

| 21 | Následují příklady transakcí, které se zveřejňují, pokud jsou prováděny se spřízněnou stranou:






  a) | nákupy nebo prodeje výrobků (dokončených nebo nedokončených); |
| --- | --- | --- |

21

Následují příklady transakcí, které se zveřejňují, pokud jsou prováděny se spřízněnou stranou:

a)

nákupy nebo prodeje výrobků (dokončených nebo nedokončených);

| b) | nákupy nebo prodeje nemovitostí a jiných aktiv; |
| --- | --- |

b)

nákupy nebo prodeje nemovitostí a jiných aktiv;

| c) | poskytování nebo přijímání služeb; |
| --- | --- |

c)

poskytování nebo přijímání služeb;

| d) | leasingy; |
| --- | --- |

d)

leasingy;

| e) | převody výsledků výzkumu a vývoje; |
| --- | --- |

e)

převody výsledků výzkumu a vývoje;

| f) | převody podle licenčních smluv; |
| --- | --- |

f)

převody podle licenčních smluv;

| g) | převody podle finančních ujednání (včetně půjček a peněžních či nepeněžních vkladů do vlastního kapitálu); |
| --- | --- |

g)

převody podle finančních ujednání (včetně půjček a peněžních či nepeněžních vkladů do vlastního kapitálu);

| h) | poskytování záruk a zajištění; |
| --- | --- |

h)

poskytování záruk a zajištění;

| i) | závazky něco vykonat, pokud v budoucnu nastane či nenastane určitá událost, včetně otevřených smluv (1) (uznané a neuznané), a |
| --- | --- |

i)

závazky něco vykonat, pokud v budoucnu nastane či nenastane určitá událost, včetně otevřených smluv (1) (uznané a neuznané), a

| j) | vypořádání závazků ve prospěch účetní jednotky nebo účetní jednotkou ve prospěch této spřízněné strany. |
| --- | --- |

j)

vypořádání závazků ve prospěch účetní jednotky nebo účetní jednotkou ve prospěch této spřízněné strany.

| 22 | Účast mateřského podniku nebo dceřiného podniku na definovaném plánu požitků, který sdílí rizika mezi účetními jednotkami ve skupině, je transakcí mezi spřízněnými stranami (viz odstavec 34B standardu IAS 19). |
| --- | --- |

22

Účast mateřského podniku nebo dceřiného podniku na definovaném plánu požitků, který sdílí rizika mezi účetními jednotkami ve skupině, je transakcí mezi spřízněnými stranami (viz odstavec 34B standardu IAS 19).

| 23 | Informace o tom, že se uskutečnily transakce se spřízněnými stranami na základě podmínek, které odpovídají obvyklým tržním podmínkám transakcí, jsou zveřejňovány pouze v případech, kdy tyto podmínky lze doložit. |
| --- | --- |

23

Informace o tom, že se uskutečnily transakce se spřízněnými stranami na základě podmínek, které odpovídají obvyklým tržním podmínkám transakcí, jsou zveřejňovány pouze v případech, kdy tyto podmínky lze doložit.

| 24 | Položky podobné povahy se mohou zveřejnit souhrnně kromě případů, kdy je samostatné zveřejnění nezbytné k porozumění dopadů transakcí mezi spřízněnými stranami na účetní závěrku účetní jednotky. |
| --- | --- |

24

Účetní jednotky spřízněné s orgány veřejné správy

| 25 | Vykazující účetní jednotka je osvobozena od požadavků na zveřejnění stanovených v odstavci 18 s ohledem na transakce se spřízněnou stranou a nesplacené zůstatky, včetně závazků, s:







  a) | orgány veřejné správy, které ovládají nebo spoluovládají účetní jednotku nebo na ni mají podstatný vliv, a |
| --- | --- | --- |

25

a)

orgány veřejné správy, které ovládají nebo spoluovládají účetní jednotku nebo na ni mají podstatný vliv, a

| b) | jinou účetní jednotkou, která je spřízněnou stranou, jelikož stejný orgán veřejné správy ovládá nebo spoluovládá vykazující účetní jednotku i druhou účetní jednotku či na ně má podstatný vliv. |
| --- | --- |

b)

jinou účetní jednotkou, která je spřízněnou stranou, jelikož stejný orgán veřejné správy ovládá nebo spoluovládá vykazující účetní jednotku i druhou účetní jednotku či na ně má podstatný vliv.

| 26 | Pokud vykazující účetní jednotka využije osvobození uvedené v odstavci 25, musí zveřejnit následující informace o transakcích a souvisejících nesplacených zůstatcích uvedených v odstavci 25:







  a) | název orgánu veřejné správy a povahu jeho vztahu s vykazující účetní jednotkou (tj. ovládání, spoluovládání nebo podstatný vliv); |
| --- | --- | --- |

26

a)

název orgánu veřejné správy a povahu jeho vztahu s vykazující účetní jednotkou (tj. ovládání, spoluovládání nebo podstatný vliv);

| b) | následující informace, které jsou natolik podrobné, aby uživatelé účetní závěrky účetní jednotky mohli pochopit dopad transakcí se spřízněnou stranou na její účetní závěrku:








  i) | povaha a částka každé individuálně významné transakce a |
| --- | --- | --- |

b)

následující informace, které jsou natolik podrobné, aby uživatelé účetní závěrky účetní jednotky mohli pochopit dopad transakcí se spřízněnou stranou na její účetní závěrku:

i)

povaha a částka každé individuálně významné transakce a

| ii) | u ostatních transakcí, které jsou významné společně, nikoli však individuálně, kvalitativní nebo kvantitativní údaj o jejich rozsahu. K typům transakcí patří transakce uvedené v odstavci 21. |
| --- | --- |

ii)

u ostatních transakcí, které jsou významné společně, nikoli však individuálně, kvalitativní nebo kvantitativní údaj o jejich rozsahu. K typům transakcí patří transakce uvedené v odstavci 21.

| 27 | Na základě vlastního úsudku při určení úrovně podrobnosti informací, jež mají být zveřejněny v souladu s požadavky stanovenými v odst. 26 písm. b), účetní jednotka uváží blízkost vztahu a jiné činitele, které jsou důležité pro stanovení úrovně významnosti transakce, například zda je transakce:






  a) | významná z hlediska svého rozsahu; |
| --- | --- | --- |

27

Na základě vlastního úsudku při určení úrovně podrobnosti informací, jež mají být zveřejněny v souladu s požadavky stanovenými v odst. 26 písm. b), účetní jednotka uváží blízkost vztahu a jiné činitele, které jsou důležité pro stanovení úrovně významnosti transakce, například zda je transakce:

a)

významná z hlediska svého rozsahu;

| b) | uskutečněna za netržních podmínek; |
| --- | --- |

b)

uskutečněna za netržních podmínek;

| c) | mimo běžné každodenní obchodní činnosti, jako je nákup a prodej podniků; |
| --- | --- |

c)

mimo běžné každodenní obchodní činnosti, jako je nákup a prodej podniků;

| d) | sdělena regulačním a dohledovým orgánům; |
| --- | --- |

d)

sdělena regulačním a dohledovým orgánům;

| e) | nahlášena vrcholovému vedení; |
| --- | --- |

e)

nahlášena vrcholovému vedení;

| f) | musí být schválena akcionáři. |
| --- | --- |

f)

musí být schválena akcionáři.

DATUM ÚČINNOSTI A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

| 28 | Účetní jednotka použije tento standard se zpětnou účinností na účetní období počínající 1. ledna 2011 nebo později. Je přípustné dřívější použití buď celého standardu, nebo částečného osvobození stanoveného v odstavcích 25–27 pro účetní jednotky spřízněné s orgány veřejné správy. Pokud účetní jednotka použije celý tento standard, nebo částečné osvobození pro období počínající před 1. lednem 2011, musí tuto skutečnost zveřejnit. |
| --- | --- |

28

Účetní jednotka použije tento standard se zpětnou účinností na účetní období počínající 1. ledna 2011 nebo později. Je přípustné dřívější použití buď celého standardu, nebo částečného osvobození stanoveného v odstavcích 25–27 pro účetní jednotky spřízněné s orgány veřejné správy. Pokud účetní jednotka použije celý tento standard, nebo částečné osvobození pro období počínající před 1. lednem 2011, musí tuto skutečnost zveřejnit.

UKONČENÍ PLATNOSTI IAS 24 (2003)

| 29 | Tento standard nahrazuje IAS 24 Zveřejnění spřízněných stran (ve znění revize z roku 2003). |
| --- | --- |

29

Tento standard nahrazuje IAS 24 Zveřejnění spřízněných stran (ve znění revize z roku 2003).

---

(1)  IAS 37 Rezervy, podmíněná aktiva a podmíněné závazky definuje otevřené smlouvy jako smlouvy, z nichž žádná ze smluvních stran nesplnila své závazky nebo obě strany splnily své závazky pouze částečně a ve stejném rozsahu.

Dodatek

Změna IFRS 8 Provozní segmenty

| A1 | Odstavec 34 se mění následovně (nové znění je podtrženo a zrušené znění je proškrtnuto) a vkládá se nový odstavec 36B.






  34 | Účetní jednotka poskytne informace o tom, nakolik je závislá na svých hlavních odběratelích. Jestliže výnosy z transakcí s jedním externím odběratelem činí 10 a více procent výnosů účetní jednotky, účetní jednotka zveřejní informaci o této skutečnosti, celkovou částku výnosů od každého takového odběratele a identifikaci segmentu nebo segmentů vykazujících výnosy. Účetní jednotka nemusí zveřejňovat informace o totožnosti hlavního odběratele nebo o částce výnosů, kterou jednotlivé segmenty u tohoto odběratele vykazují. Pro účely tohoto IFRS se za jednoho odběratele považuje skupina subjektů, o nichž je vykazující účetní jednotce známo, že jsou pod společnou kontrolou,. orgány veřejné správy () a subjekty, o nichž je vykazující účetní jednotce známo, že je tyto orgány veřejné správy kontrolují. . |
| --- | --- | --- |

A1

Odstavec 34 se mění následovně (nové znění je podtrženo a zrušené znění je proškrtnuto) a vkládá se nový odstavec 36B.

34

Účetní jednotka poskytne informace o tom, nakolik je závislá na svých hlavních odběratelích. Jestliže výnosy z transakcí s jedním externím odběratelem činí 10 a více procent výnosů účetní jednotky, účetní jednotka zveřejní informaci o této skutečnosti, celkovou částku výnosů od každého takového odběratele a identifikaci segmentu nebo segmentů vykazujících výnosy. Účetní jednotka nemusí zveřejňovat informace o totožnosti hlavního odběratele nebo o částce výnosů, kterou jednotlivé segmenty u tohoto odběratele vykazují. Pro účely tohoto IFRS se za jednoho odběratele považuje skupina subjektů, o nichž je vykazující účetní jednotce známo, že jsou pod společnou kontrolou,. orgány veřejné správy () a subjekty, o nichž je vykazující účetní jednotce známo, že je tyto orgány veřejné správy kontrolují. .

| 36B | IAS 24 Zveřejnění spřízněných stran (ve znění revize z roku 2009) změnil odstavec 34 pro účetní období počínající 1. ledna 2011 nebo později. Pokud účetní jednotka použije IAS 24 (ve znění revize z roku 2009) pro dřívější období, musí změnu odstavce 34 použít i pro toto dřívější období. |
| --- | --- |

36B

IAS 24 Zveřejnění spřízněných stran (ve znění revize z roku 2009) změnil odstavec 34 pro účetní období počínající 1. ledna 2011 nebo později. Pokud účetní jednotka použije IAS 24 (ve znění revize z roku 2009) pro dřívější období, musí změnu odstavce 34 použít i pro toto dřívější období.

---

| 20.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 186/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 186/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 633/2010

ze dne 19. července 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o výklad 14 Výboru pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1126/2008 (2) byly přijaty některé mezinárodní standardy a výklady, které existovaly ke dni 15. října 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1126/2008 (2) byly přijaty některé mezinárodní standardy a výklady, které existovaly ke dni 15. října 2008.

| (2) | Dne 15. listopadu 2009 zveřejnil Výbor pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) změny výkladu IFRIC 14 Zálohy v rámci požadavků na minimální financování, dále jen „změny IFRIC 14“. Cílem těchto změn je odstranit nezamýšlený důsledek IFRIC 14 v případech, kdy účetní jednotka podléhající požadavku na minimální financování uskuteční platbu příspěvku předem a kdy by se od účetní jednotky uskutečňující takovou zálohu vyžadovalo, aby ji za určitých okolností vykázala jako náklad. V případě, že plán definovaných požitků podléhá požadavku na minimální financování, je nutné tuto zálohu podle změny IFRIC 14 považovat za aktivum jako každou jinou zálohu. |
| --- | --- |

(2)

Dne 15. listopadu 2009 zveřejnil Výbor pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) změny výkladu IFRIC 14 Zálohy v rámci požadavků na minimální financování, dále jen „změny IFRIC 14“. Cílem těchto změn je odstranit nezamýšlený důsledek IFRIC 14 v případech, kdy účetní jednotka podléhající požadavku na minimální financování uskuteční platbu příspěvku předem a kdy by se od účetní jednotky uskutečňující takovou zálohu vyžadovalo, aby ji za určitých okolností vykázala jako náklad. V případě, že plán definovaných požitků podléhá požadavku na minimální financování, je nutné tuto zálohu podle změny IFRIC 14 považovat za aktivum jako každou jinou zálohu.

| (3) | Výsledky konzultace skupiny technických odborníků (TEG) při Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG) potvrzují, že změny výkladu IFRIC 14 splňují technická kritéria pro přejímání stanovená v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. V souladu s rozhodnutím Komise 2006/505/ES ze dne 14. července 2006, kterým se zřizuje prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů, jejímž úkolem je poskytovat Komisi poradenství v otázce objektivity a neutrality stanovisek Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví (EFRAG) (3), posoudila prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů stanovisko EFRAG týkající se schválení a sdělila Komisi, že je vyvážené a objektivní. |
| --- | --- |

(3)

Výsledky konzultace skupiny technických odborníků (TEG) při Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG) potvrzují, že změny výkladu IFRIC 14 splňují technická kritéria pro přejímání stanovená v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. V souladu s rozhodnutím Komise 2006/505/ES ze dne 14. července 2006, kterým se zřizuje prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů, jejímž úkolem je poskytovat Komisi poradenství v otázce objektivity a neutrality stanovisek Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví (EFRAG) (3), posoudila prověřovací skupina pro poradenství v oblasti standardů stanovisko EFRAG týkající se schválení a sdělila Komisi, že je vyvážené a objektivní.

| (4) | Nařízení (ES) č. 1126/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 1126/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Regulativního výboru pro účetnictví, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Regulativního výboru pro účetnictví,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze nařízení (ES) č. 1126/2008 se výklad 14 Výboru pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC) mění v souladu se zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Jednotlivé společnosti začnou změny IFRIC 14 uvedené v příloze tohoto nařízení uplatňovat nejpozději prvním dnem prvního účetního období začínajícího po dni 31. prosince 2010.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. července 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 199, 21.7.2006, s. 33.

3

---

PŘÍLOHA

MEZINÁRODNÍ ÚČETNÍ STANDARDY

| IFRIC 14 | Změny výkladu IFRIC 14 Zálohy v rámci požadavků na minimální financování |
| --- | --- |

IFRIC 14

Změny výkladu IFRIC 14 Zálohy v rámci požadavků na minimální financování

„Reprodukce je povolena v rámci Evropského hospodářského prostoru. Všechna stávající práva mimo EHP jsou vyhrazena, s výjimkou práva na reprodukci pro osobní potřebu nebo jiné poctivé využití („fair dealing“). Další informace lze získat od IASB na internetové stránce www.iasb.org“.

NOVELA IFRIC 14

Mění se odstavce 16–18 a 20–22.

Vkládají se nové odstavce 3A, 27B a 29.

VÝCHODISKA

| 3A | V listopadu 2009 novelizoval Výbor pro Mezinárodní účetní standardy IFRIC 14 s cílem odstranit nezamýšlený důsledek vyplývající ze způsobu účtování předčasného splacení budoucích příspěvků v určitých situacích, kdy existuje požadavek na minimální financování. |
| --- | --- |

3A

V listopadu 2009 novelizoval Výbor pro Mezinárodní účetní standardy IFRIC 14 s cílem odstranit nezamýšlený důsledek vyplývající ze způsobu účtování předčasného splacení budoucích příspěvků v určitých situacích, kdy existuje požadavek na minimální financování.

ŘEŠENÍ

Ekonomický užitek dosažitelný ve formě snížení příspěvku

| 16 | V případě, kdy u příspěvků souvisejících s budoucími službami neexistuje požadavek na minimální financování, představují ekonomický užitek dosažitelný ve formě snížení budoucích příspěvků






  (a) | [zrušeno] |
| --- | --- | --- |

16

V případě, kdy u příspěvků souvisejících s budoucími službami neexistuje požadavek na minimální financování, představují ekonomický užitek dosažitelný ve formě snížení budoucích příspěvků

(a)

[zrušeno]

| (b) | náklady účetní jednotky na budoucí služby za každé období po očekávanou dobu trvání plánu nebo po očekávanou dobu existence účetní jednotky, je-li kratší. Do nákladů účetní jednotky na budoucí služby se nezahrnují částky, které uhradí zaměstnanci. |
| --- | --- |

(b)

náklady účetní jednotky na budoucí služby za každé období po očekávanou dobu trvání plánu nebo po očekávanou dobu existence účetní jednotky, je-li kratší. Do nákladů účetní jednotky na budoucí služby se nezahrnují částky, které uhradí zaměstnanci.

| 17 | Účetní jednotka určí náklady na budoucí služby za použití předpokladů, které jsou konzistentní s těmi, které použila při určení závazku z definovaných požitků, a se situací, která existuje na konci vykazovaného období, jak to vyžaduje IAS 19. Účetní jednotka tudíž nepředpokládá změny v požitcích zajišťovaných plánem v budoucnu, dokud nedojde ke změně plánu, a předpokládá nezměněný budoucí stav zaměstnanců, mimo případ, kdy se účetní jednotka na konci vykazovaného období prokazatelně zaváže ke snížení počtu zaměstnanců, na které se vztahuje plán. V takovém případě musí předpoklad budoucího stavu zaměstnanců zahrnovat i jeho snížení. |
| --- | --- |

17

Účetní jednotka určí náklady na budoucí služby za použití předpokladů, které jsou konzistentní s těmi, které použila při určení závazku z definovaných požitků, a se situací, která existuje na konci vykazovaného období, jak to vyžaduje IAS 19. Účetní jednotka tudíž nepředpokládá změny v požitcích zajišťovaných plánem v budoucnu, dokud nedojde ke změně plánu, a předpokládá nezměněný budoucí stav zaměstnanců, mimo případ, kdy se účetní jednotka na konci vykazovaného období prokazatelně zaváže ke snížení počtu zaměstnanců, na které se vztahuje plán. V takovém případě musí předpoklad budoucího stavu zaměstnanců zahrnovat i jeho snížení.

Dopad minimálního požadavku na financování na ekonomický užitek dosažitelný ve formě snížení budoucích příspěvků

| 18 | Účetní jednotka zanalyzuje, jaká část požadavků na minimální financování k určitému datu připadne na příspěvky, které jsou nutné k pokrytí a) stávajících deficitů z titulu minimálního financování minulých služeb a b) budoucích služeb. |
| --- | --- |

18

Účetní jednotka zanalyzuje, jaká část požadavků na minimální financování k určitému datu připadne na příspěvky, které jsou nutné k pokrytí a) stávajících deficitů z titulu minimálního financování minulých služeb a b) budoucích služeb.

| 20 | Pokud se požadavek na minimální financování vztahuje k příspěvkům souvisejícím s budoucími službami, ekonomický užitek dosažitelný ve formě snížení budoucích příspěvků je součtem:






  (a) | částky, která snižuje budoucí příspěvky na budoucí služby na základě požadavku na minimální financování, jelikož účetní jednotka uskutečnila předčasnou platbu (tj. uhradila částku dříve, než byla povinna), a |
| --- | --- | --- |

20

Pokud se požadavek na minimální financování vztahuje k příspěvkům souvisejícím s budoucími službami, ekonomický užitek dosažitelný ve formě snížení budoucích příspěvků je součtem:

(a)

částky, která snižuje budoucí příspěvky na budoucí služby na základě požadavku na minimální financování, jelikož účetní jednotka uskutečnila předčasnou platbu (tj. uhradila částku dříve, než byla povinna), a

| (b) | odhadovaných nákladů na budoucí služby v každém období dle odstavců 16 a 17, snížených o odhad příspěvků na základě požadavku na minimální financování, jež by byly v těchto obdobích vyžadovány pro budoucí služby, pokud by se neuskutečnila předčasná platba, jak je popsáno v písmenu a). |
| --- | --- |

(b)

odhadovaných nákladů na budoucí služby v každém období dle odstavců 16 a 17, snížených o odhad příspěvků na základě požadavku na minimální financování, jež by byly v těchto obdobích vyžadovány pro budoucí služby, pokud by se neuskutečnila předčasná platba, jak je popsáno v písmenu a).

| 21 | Účetní jednotka odhadne budoucí výši příspěvků na budoucí služby na základě požadavku na minimální financování, přičemž vezme v úvahu dopad stávajících přebytků stanovených pomocí požadavků na minimální financování, avšak bez předčasné platby, jak je popsáno v odst. 20 písm. a). Účetní jednotka použije předpoklady konzistentní s požadavky na minimální financování a pro ostatní faktory, které nejsou specifikovány v požadavcích na minimální financování, předpoklady, které jsou konzistentní s těmi, které použila pro určení závazku z definovaných požitků, a se situací, která existuje na konci vykazovaného období, jak je to předepsáno IAS 19. Odhad zahrne veškeré změny očekávané v důsledku placení minimálních příspěvků účetní jednotkou v době jejich splatnosti. Odhad nicméně nezahrne dopad očekávaných změn podmínek základu pro minimální financování, které ke konci vykazovaného období ještě z významné části nebyly schváleny nebo nebyly smluvně dohodnuty. |
| --- | --- |

21

Účetní jednotka odhadne budoucí výši příspěvků na budoucí služby na základě požadavku na minimální financování, přičemž vezme v úvahu dopad stávajících přebytků stanovených pomocí požadavků na minimální financování, avšak bez předčasné platby, jak je popsáno v odst. 20 písm. a). Účetní jednotka použije předpoklady konzistentní s požadavky na minimální financování a pro ostatní faktory, které nejsou specifikovány v požadavcích na minimální financování, předpoklady, které jsou konzistentní s těmi, které použila pro určení závazku z definovaných požitků, a se situací, která existuje na konci vykazovaného období, jak je to předepsáno IAS 19. Odhad zahrne veškeré změny očekávané v důsledku placení minimálních příspěvků účetní jednotkou v době jejich splatnosti. Odhad nicméně nezahrne dopad očekávaných změn podmínek základu pro minimální financování, které ke konci vykazovaného období ještě z významné části nebyly schváleny nebo nebyly smluvně dohodnuty.

| 22 | Určuje-li účetní jednotka částku popsanou v odst. 20 písm. b), snižuje se v případě, že budoucí příspěvky na budoucí služby na základě požadavku na minimální financování přesáhnou v daném období náklady na budoucí služby dle IAS 19, výše částky ekonomického užitku dosažitelného ve formě snížení budoucích příspěvků o hodnotu přebytku. Nicméně částka popsaná v odst. 20 písm. a) nemůže být nikdy menší než nula. |
| --- | --- |

22

Určuje-li účetní jednotka částku popsanou v odst. 20 písm. b), snižuje se v případě, že budoucí příspěvky na budoucí služby na základě požadavku na minimální financování přesáhnou v daném období náklady na budoucí služby dle IAS 19, výše částky ekonomického užitku dosažitelného ve formě snížení budoucích příspěvků o hodnotu přebytku. Nicméně částka popsaná v odst. 20 písm. a) nemůže být nikdy menší než nula.

DATUM ÚČINNOSTI

| 27B | Novelou Předčasné platby ke splnění požadavku na minimální financování byl vložen nový odstavec 3A a změněny odstavce 16–18 a 20–22. Účetní jednotka použije tyto změny pro účetní období počínající 1. ledna 2011 nebo později. Dřívější použití je povoleno. Pokud účetní jednotka použije tyto změny pro dřívější období, musí tuto skutečnost zveřejnit. |
| --- | --- |

27B

Novelou Předčasné platby ke splnění požadavku na minimální financování byl vložen nový odstavec 3A a změněny odstavce 16–18 a 20–22. Účetní jednotka použije tyto změny pro účetní období počínající 1. ledna 2011 nebo později. Dřívější použití je povoleno. Pokud účetní jednotka použije tyto změny pro dřívější období, musí tuto skutečnost zveřejnit.

PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

| 29 | Účetní jednotka použije změny v odstavcích 3A, 16–18 a 20–22 od počátku prvního srovnávacího období, které je prezentováno v první účetní závěrce, v níž účetní jednotka použije tuto interpretaci. Pokud účetní jednotka používala tuto interpretaci předtím, než použije tuto novelu, vykáže úpravy způsobené použitím novely v nerozdělených ziscích na začátku prvního zveřejněného srovnávacího období. |
| --- | --- |

29

Účetní jednotka použije změny v odstavcích 3A, 16–18 a 20–22 od počátku prvního srovnávacího období, které je prezentováno v první účetní závěrce, v níž účetní jednotka použije tuto interpretaci. Pokud účetní jednotka používala tuto interpretaci předtím, než použije tuto novelu, vykáže úpravy způsobené použitím novely v nerozdělených ziscích na začátku prvního zveřejněného srovnávacího období.

---

| 20.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 186/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 186/14

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 634/2010

ze dne 19. července 2010

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Ricotta di Bufala Campana (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Ricotta di Bufala Campana“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Ricotta di Bufala Campana“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán, |
| --- | --- |

(2)

Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. července 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. C 260, 30.10.2009, s. 43.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.4   Ostatní produkty živočišného původu (vejce, med, různé mléčné výrobky kromě másla atd.)

ITÁLIE

Ricotta di Bufala Campana (CHOP)

---

| 20.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 186/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 186/16

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 635/2010

ze dne 19. července 2010,

kterým se zahajuje řízení pro přidělování vývozních licencí pro sýry, které budou v roce 2011 vyvezeny do Spojených států amerických v rámci některých kvót GATT

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 171 odst. 1 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Oddíl 2 kapitoly III nařízení Komise (ES) č. 1187/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (2), stanoví, že vývozní licence pro sýry vyvážené do Spojených států amerických jako součást kvót v rámci dohod uzavřených během mnohostranných obchodních jednání mohou být přiděleny podle zvláštního postupu, na jehož základě mohou být určeni upřednostňovaní dovozci v USA. |
| --- | --- |

(1)

Oddíl 2 kapitoly III nařízení Komise (ES) č. 1187/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (2), stanoví, že vývozní licence pro sýry vyvážené do Spojených států amerických jako součást kvót v rámci dohod uzavřených během mnohostranných obchodních jednání mohou být přiděleny podle zvláštního postupu, na jehož základě mohou být určeni upřednostňovaní dovozci v USA.

| (2) | Tento postup by měl být zahájen pro vývozy během roku 2011 a zároveň by měla být stanovena příslušná doplňující pravidla. |
| --- | --- |

(2)

Tento postup by měl být zahájen pro vývozy během roku 2011 a zároveň by měla být stanovena příslušná doplňující pravidla.

| (3) | Příslušné orgány USA činí při správě dovozů rozdíl mezi doplňkovou kvótou přidělenou Evropskému společenství v rámci Uruguayského kola a kvótami vyplývajícími z Tokijského kola. Vývozní licence by měly být přidělovány s přihlédnutím ke způsobilosti těchto výrobků pro příslušnou kvótu USA podle Harmonizovaného celního sazebníku Spojených států amerických. |
| --- | --- |

(3)

Příslušné orgány USA činí při správě dovozů rozdíl mezi doplňkovou kvótou přidělenou Evropskému společenství v rámci Uruguayského kola a kvótami vyplývajícími z Tokijského kola. Vývozní licence by měly být přidělovány s přihlédnutím ke způsobilosti těchto výrobků pro příslušnou kvótu USA podle Harmonizovaného celního sazebníku Spojených států amerických.

| (4) | S cílem umožnit vývoz maximálního množství v rámci kvót, o které není velký zájem, je třeba povolit žádosti, které pokrývají celkový objem kvóty. |
| --- | --- |

(4)

S cílem umožnit vývoz maximálního množství v rámci kvót, o které není velký zájem, je třeba povolit žádosti, které pokrývají celkový objem kvóty.

| (5) | Z důvodů právní jistoty a jasnosti je třeba stanovit, že opatření uvedená v tomto nařízení platí jen do konce roku 2011. |
| --- | --- |

(5)

Z důvodů právní jistoty a jasnosti je třeba stanovit, že opatření uvedená v tomto nařízení platí jen do konce roku 2011.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní licence pro výrobky kódu KN 0406 uvedené v příloze I tohoto nařízení, které mají být vyvezeny do Spojených států amerických v roce 2011 v rámci kvót podle článku 21 nařízení (ES) č. 1187/2009, se vydají v souladu s oddílem 2 kapitoly III uvedeného nařízení a s ustanoveními tohoto nařízení.

Článek 2

1.   Žádosti o licence podle článku 22 nařízení (ES) č. 1187/2009 (dále jen „žádosti“) se podají příslušným orgánům od 1. do 10. září 2010, kdy je nejzazší termín.

2.   Žádosti jsou přípustné, pouze pokud obsahují všechny údaje uvedené v článku 22 nařízení (ES) č. 1187/2009 a pokud jsou k nim přiloženy dokumenty uvedené ve zmíněném článku.

V případě, kdy pro stejnou skupinu výrobků uvedenou ve sloupci 2 přílohy I tohoto nařízení je dostupné množství rozděleno mezi kvótu Uruguayského kola a kvótu Tokijského kola, se žádosti o licenci mohou týkat pouze jedné z těchto kvót s uvedením dotyčné kvóty a s přesným označením skupiny a kvóty podle sloupce 3 uvedené přílohy.

Informace podle článku 22 nařízení (ES) č. 1187/2009 se předloží podle vzoru uvedeného v příloze II tohoto nařízení.

3.   Pokud jde o kvóty označené ve sloupci 3 přílohy I jako 22-Tokyo, 22-Uruguay, 25-Tokyo a 25-Uruguay, žádosti se týkají nejméně 10 tun a nejvýše množství dostupného v rámci příslušné kvóty podle sloupce 4 uvedené přílohy.

Pokud jde o další kvóty označené ve sloupci 3 přílohy I, žádosti se týkají nejméně 10 tun a nejvýše 40 % množství dostupného v rámci příslušné kvóty podle sloupce 4 uvedené přílohy.

4.   Žádosti se přijmou, pouze pokud žadatelé písemně potvrdí, že pro stejnou skupinu výrobků a stejnou kvótu nepodali jiné žádosti, a pokud se zavážou, že tak neučiní.

Pokud žadatel podá více žádostí pro stejnou skupinu výrobků a stejnou kvótu v jednom nebo více členských státech, považují se všechny jeho žádosti za nepřípustné.

Článek 3

1.   Do pěti pracovních dnů po uplynutí lhůty pro podávání žádostí oznámí členské státy Komisi žádosti podané pro každou skupinu výrobků a případně kvóty uvedené v příloze I.

Všechna oznámení, včetně oznámení „bezpředmětné“, se zašlou faxem nebo elektronickou poštou s použitím vzoru uvedeného v příloze III.

2.   Oznámení obsahují pro každou skupinu a případně pro každou kvótu:

| a) | seznam žadatelů; |
| --- | --- |

a)

seznam žadatelů;

| b) | množství požadovaná každým žadatelem a rozdělená podle kódu výrobku kombinované nomenklatury a podle kódu přiděleného v souladu s Harmonizovaným celním sazebníkem Spojených států amerických (2010); |
| --- | --- |

b)

množství požadovaná každým žadatelem a rozdělená podle kódu výrobku kombinované nomenklatury a podle kódu přiděleného v souladu s Harmonizovaným celním sazebníkem Spojených států amerických (2010);

| c) | jméno a adresu dovozce určeného žadatelem. |
| --- | --- |

c)

jméno a adresu dovozce určeného žadatelem.

Článek 4

Podle čl. 23 odst. 1 nařízení (ES) č. 1187/2009 rozhodne Komise neprodleně o přidělení licencí a své rozhodnutí sdělí členským státům nejpozději do 31. října 2010.

Do pěti pracovních dnů po zveřejnění koeficientů přidělení sdělí členské státy Komisi pro každou skupinu, a případně pro každou kvótu, množství na každého žadatele, a to v souladu s čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 1187/2009.

Oznámení se zašle faxem nebo elektronickou poštou s použitím vzoru uvedeného v příloze IV tohoto nařízení.

Článek 5

Před vydáním licencí a nejpozději do 15. prosince 2010 ověří členské státy informace oznámené podle článku 3 tohoto nařízení a podle článku 22 nařízení (ES) č. 1187/2007.

Pokud se zjistí, že hospodářský subjekt, kterému byla vydána licence, uvedl nesprávné informace, licence se zruší a jistota propadne. Členský stát o tom neprodleně informuje Komisi.

Článek 6

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. července 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 318, 4.12.2009, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA I

Sýry, které se vyvezou do Spojených států amerických v roce 2011 v rámci některých kvót GATT

Oddíl 2 kapitoly III nařízení (ES) č. 1187/2009 a nařízení (EU) č. 635/2010

| Označení skupiny v souladu s doplňkovými poznámkami v kapitole 4 Harmonizovaného celního sazebníku Spojených států amerických | Označení skupiny a kvóty | Množství dostupné pro rok 2011 |
| --- | --- | --- |
| Poznámka číslo | Skupina | | kg |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 16 | Not specifically provided for (NSPF) | 16-Tokio | 908 877 |
| 16-Uruguay | 3 446 000 |
| 17 | Blue Mould | 17 | 350 000 |
| 18 | Čedar | 18 | 1 050 000 |
| 20 | Edam/Gouda | 20 | 1 100 000 |
| 21 | Italian type | 21 | 2 025 000 |
| 22 | Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation | 22-Tokio | 393 006 |
| 22-Uruguay | 380 000 |
| 25 | Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation | 25-Tokio | 4 003 172 |
| 25-Uruguay | 2 420 000 |

Označení skupiny v souladu s doplňkovými poznámkami v kapitole 4 Harmonizovaného celního sazebníku Spojených států amerických

Označení skupiny a kvóty

Množství dostupné pro rok 2011

Poznámka číslo

Skupina

kg

(1)

(2)

(3)

(4)

16

Not specifically provided for (NSPF)

16-Tokio

908 877

16-Uruguay

3 446 000

17

Blue Mould

17

350 000

18

Čedar

18

1 050 000

20

Edam/Gouda

20

1 100 000

21

Italian type

21

2 025 000

22

Swiss or Emmenthaler cheese other than with eye formation

22-Tokio

393 006

22-Uruguay

380 000

25

Swiss or Emmenthaler cheese with eye formation

25-Tokio

4 003 172

25-Uruguay

2 420 000

---

PŘÍLOHA II

Údaje požadované podle článku 22 nařízení (ES) č. 1187/2009

| Určení skupiny a kvóty podle přílohy I sloupce 3 nařízení (EU) č. 635/2010: | |
| --- | --- |

Určení skupiny a kvóty podle přílohy I sloupce 3 nařízení (EU) č. 635/2010:

název skupiny uvedený v příloze I sloupci 2 nařízení (EU) č. 635/2010: ...

...

| Původ kvóty: | Uruguayské kolo:  | Tokijské kolo:  |
| --- | --- | --- |

Původ kvóty:

Uruguayské kolo: 

Tokijské kolo: 

| Jméno/adresa žadatele | Kód výrobku kombinované nomenklatury | Požadované množství v kg | Kód Harmonizovaného celního sazebníku
  Spojených států amerických | Jméno/adresa určeného dovozce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | |
| | | |
| Celkem: | | |

Jméno/adresa žadatele

Kód výrobku kombinované nomenklatury

Požadované množství v kg

Kód Harmonizovaného celního sazebníku

Spojených států amerických

Jméno/adresa určeného dovozce

Celkem:

---

PŘÍLOHA III

Údaje požadované podle článku 3 nařízení (EU) č. 635/2010

| Určení skupiny a kvóty podle přílohy I sloupce 3 nařízení (EU) č. 635/2010: | |
| --- | --- |

Určení skupiny a kvóty podle přílohy I sloupce 3 nařízení (EU) č. 635/2010:

Název skupiny uvedený v příloze I sloupci 2 nařízení (EU) č. 635/2010:...

...

| Původ kvóty: | Uruguayské kolo:  | Tokijské kolo:  |
| --- | --- | --- |

Původ kvóty:

Uruguayské kolo: 

Tokijské kolo: 

| Č. | Jméno/adresa žadatele | Kód výrobku kombinované nomenklatury | Požadované množství v kg | Kód Harmonizovaného celního sazebníku Spojených států amerických | Jméno/adresa určeného dovozce |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Celkem: | | |
| 2 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Celkem: | | |
| 3 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Celkem: | | |
| 4 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Celkem: | | |
| 5 | | | | | |
| | | |
| | | |
| Celkem: | | |

Č.

Jméno/adresa žadatele

Kód výrobku kombinované nomenklatury

Požadované množství v kg

Kód Harmonizovaného celního sazebníku Spojených států amerických

Jméno/adresa určeného dovozce

1

Celkem:

2

Celkem:

3

Celkem:

4

Celkem:

5

Celkem:

---

PŘÍLOHA IV

Předložení údajů o licencích udělených podle článku 23 nařízení (ES) č. 1187/2009

| Určení skupiny a kvóty podle přílohy I sloupce 3 nařízení (EU) č. 635/2010 | Původ kvóty | Jméno/adresa žadatele | Kód výrobku kombinované nomenklatury | Požadované množství
  v kilogramech | Jméno/adresa určeného dovozce | Přidělené množství (1)

  v kilogramech |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Uruguayské kolo
   | | | | | |
| | | |
| Tokijské kolo
   | | | |
| Celkem: | | Celkem: | |
| | Uruguayské kolo
   | | | | | |
| | | |
| Tokijské kolo
   | | | |
| Celkem: | | Celkem: | |
| | Uruguayské kolo
   | | | | | |
| | | |
| Tokijské kolo
   | | | |
| Celkem: | | Celkem: | |

Určení skupiny a kvóty podle přílohy I sloupce 3 nařízení (EU) č. 635/2010

Původ kvóty

Jméno/adresa žadatele

Kód výrobku kombinované nomenklatury

Požadované množství

v kilogramech

Jméno/adresa určeného dovozce

Přidělené množství (1)

v kilogramech

Uruguayské kolo



Tokijské kolo



Celkem:

Celkem:

Uruguayské kolo



Tokijské kolo



Celkem:

Celkem:

Uruguayské kolo



Tokijské kolo



Celkem:

Celkem:

---

(1)  Množství přidělená losováním se rozdělí mezi jednotlivé kódy KN v poměru k množstvím výrobků jednotlivých kódů KN, o která se žádá.

---

| 20.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 186/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 186/22

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 636/2010

ze dne 19. července 2010

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. července 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. července 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 22,1 |
| TR | 89,8 |
| ZZ | 56,0 |
| 0707 00 05 | MK | 41,0 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 73,4 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 86,4 |
| UY | 57,6 |
| ZA | 86,4 |
| ZZ | 76,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,8 |
| BR | 80,2 |
| CL | 75,9 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 109,5 |
| US | 107,2 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 95,0 |
| ZZ | 93,0 |
| 0808 20 50 | AR | 76,4 |
| CL | 121,8 |
| CN | 98,4 |
| NZ | 176,5 |
| ZA | 93,1 |
| ZZ | 113,2 |
| 0809 10 00 | TR | 193,7 |
| ZZ | 193,7 |
| 0809 20 95 | CL | 150,0 |
| TR | 270,8 |
| US | 769,6 |
| ZZ | 396,8 |
| 0809 30 | AR | 130,0 |
| TR | 158,7 |
| ZZ | 144,4 |
| 0809 40 05 | BR | 123,2 |
| IL | 165,9 |
| TR | 126,3 |
| ZZ | 138,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MK

22,1

TR

89,8

ZZ

56,0

0707 00 05

MK

41,0

TR

105,8

ZZ

73,4

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

86,4

UY

57,6

ZA

86,4

ZZ

76,8

0808 10 80

AR

78,8

BR

80,2

CL

75,9

CN

80,8

NZ

109,5

US

107,2

UY

116,3

ZA

95,0

ZZ

93,0

0808 20 50

AR

76,4

CL

121,8

CN

98,4

NZ

176,5

ZA

93,1

ZZ

113,2

0809 10 00

TR

193,7

ZZ

193,7

0809 20 95

CL

150,0

TR

270,8

US

769,6

ZZ

396,8

0809 30

AR

130,0

TR

158,7

ZZ

144,4

0809 40 05

BR

123,2

IL

165,9

TR

126,3

ZZ

138,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 20.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 186/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 186/24

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 637/2010

ze dne 19. července 2010,

kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 891/2009 ze dne 25. září 2009 o otevření a správě některých celních kvót Společenství v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané příslušným orgánům od 1. do 7. července 2010 v souladu s nařízením (ES) č. 891/2009, jsou stejná jako množství dostupná pro pořadové číslo 09.4325. |
| --- | --- |

(1)

Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané příslušným orgánům od 1. do 7. července 2010 v souladu s nařízením (ES) č. 891/2009, jsou stejná jako množství dostupná pro pořadové číslo 09.4325.

| (2) | Podávání dalších žádostí o licence pro pořadové číslo 09.4325 by mělo být v souladu s nařízením (ES) č. 891/2009 pozastaveno až do konce hospodářského roku, |
| --- | --- |

(2)

Podávání dalších žádostí o licence pro pořadové číslo 09.4325 by mělo být v souladu s nařízením (ES) č. 891/2009 pozastaveno až do konce hospodářského roku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Podávání dalších žádostí o licence, jež odpovídají pořadovým číslům uvedeným v příloze, se pozastavuje do konce hospodářského roku 2009/10.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. července 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 254, 26.9.2009, s. 82.

2

---

PŘÍLOHA

Koncesní cukr CXL

Hospodářský rok 2009/2010

Žádosti podané od 1.7.2010 do 7.7.2010

| Pořadové číslo | Země | Koeficient přidělení
  (%) | Další žádosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrálie | — | |
| 09.4318 | Brazílie | — | |
| 09.4319 | Kuba | — | pozastaveno |
| 09.4320 | Ostatní třetí země | — | pozastaveno |
| 09.4321 | Indie | — | pozastaveno |
| „—“ | : | Nevztahuje se na tuto zemi. Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci. |

Pořadové číslo

Země

Koeficient přidělení

(%)

Další žádosti

09.4317

Austrálie

—

09.4318

Brazílie

—

09.4319

Kuba

—

pozastaveno

09.4320

Ostatní třetí země

—

pozastaveno

09.4321

Indie

—

pozastaveno

„—“

:

Nevztahuje se na tuto zemi. Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci.

Cukr z balkánských zemí

Hospodářský rok 2009/2010

Žádosti podané od 1.7.2010 do 7.7.2010

| Pořadové číslo | Země | Koeficient přidělení
  (%) | Další žádosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánie | — | |
| 09.4325 | Bosna a Hercegovina | (2) | |
| 09.4326 | Srbsko, Černá Hora a Kosovo (1) | (2) | |
| 09.4327 | Bývalá jugoslávská republika Makedonie | — | |
| 09.4328 | Chorvatsko | (2) | |
| „—“ | : | Nevztahuje se na tuto zemi. Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci. |

Pořadové číslo

Země

Koeficient přidělení

(%)

Další žádosti

09.4324

Albánie

—

09.4325

Bosna a Hercegovina

(2)

09.4326

Srbsko, Černá Hora a Kosovo (1)

(2)

09.4327

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

—

09.4328

Chorvatsko

(2)

„—“

:

Nevztahuje se na tuto zemi. Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci.

Cukr výjimečného a průmyslového dovozu

Hospodářský rok 2009/2010

Žádosti podané od 1.7.2010 do 7.7.2010

| Pořadové číslo | Typ | Koeficient přidělení
  (%) | Další žádosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Výjimečný | — | |
| 09.4390 | Průmyslový | — | |
| „—“ | : | Nevztahuje se na tuto zemi. Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci. |

Pořadové číslo

Typ

Koeficient přidělení

(%)

Další žádosti

09.4380

Výjimečný

—

09.4390

Průmyslový

—

„—“

:

Nevztahuje se na tuto zemi. Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci.

---

(1)  Kosovo podle rezoluce 1244/1999 Rady bezpečnosti OSN.

(2)  Nevztahuje se na tuto zemi. Žádosti nepřesahují dostupná množství a vyhovuje se jim v plném rozsahu.

---

| 20.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 186/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 186/26

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 638/2010

ze dne 19. července 2010

o vydávání dovozních licencí pro žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce července 2010 v rámci celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso spravované nařízením (ES) č. 620/2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 620/2009 ze dne 13. července 2009 o správě dovozní celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso (3) stanoví podrobná pravidla pro podávání žádostí o dovozní licence a jejich vydávání. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 620/2009 ze dne 13. července 2009 o správě dovozní celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso (3) stanoví podrobná pravidla pro podávání žádostí o dovozní licence a jejich vydávání.

| (2) | Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1301/2006 stanoví, že v případech, kdy množství, na něž se vztahují žádosti o licenci, překračují množství dostupná pro kvótové období, se na množství, na něž se vztahuje každá žádost o licenci, stanoví přídělový koeficient. Žádosti o dovozní licence podané podle článku 3 nařízení (ES) č. 620/2009 mezi 1. a 7. červencem 2010 překračují dostupná množství. Proto by měla být určena míra, do které mohou být vydány dovozní licence, a stanoven přídělový koeficient, |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1301/2006 stanoví, že v případech, kdy množství, na něž se vztahují žádosti o licenci, překračují množství dostupná pro kvótové období, se na množství, na něž se vztahuje každá žádost o licenci, stanoví přídělový koeficient. Žádosti o dovozní licence podané podle článku 3 nařízení (ES) č. 620/2009 mezi 1. a 7. červencem 2010 překračují dostupná množství. Proto by měla být určena míra, do které mohou být vydány dovozní licence, a stanoven přídělový koeficient,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Žádosti o dovozní licence, na něž se vztahuje kvóta s pořadovým číslem 09.4449, předložené mezi 1. a 7. červencem 2010 v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 620/2009 se vynásobí přídělovým koeficientem ve výši 63,674825 %.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. července 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 182, 15.7.2009, s. 25.

3

---

| 20.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 186/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 186/27

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 639/2010

ze dne 19. července 2010,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2009/10 byly stanoveny nařízením Komise (ES) č. 877/2009 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 627/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2009/10 byly stanoveny nařízením Komise (ES) č. 877/2009 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 627/2010 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. července 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. července 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 182, 16.7.2010, s. 12.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 20. července 2010

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,21 | 2,54 |
| 1701 12 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,21 | 2,24 |
| 1701 91 00 (2) | 40,09 | 5,44 |
| 1701 99 10 (2) | 40,09 | 2,31 |
| 1701 99 90 (2) | 40,09 | 2,31 |
| 1702 90 95 (3) | 0,40 | 0,28 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

41,21

0,00

1701 11 90 (1)

41,21

2,54

1701 12 10 (1)

41,21

0,00

1701 12 90 (1)

41,21

2,24

1701 91 00 (2)

40,09

5,44

1701 99 10 (2)

40,09

2,31

1701 99 90 (2)

40,09

2,31

1702 90 95 (3)

0,40

0,28

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

ROZHODNUTÍ

| 20.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 186/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 186/29

---

ROZHODNUTÍ ZÁSTUPCŮ VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉ UNIE

ze dne 8. července 2010

o jmenování soudců Tribunálu

(2010/400/EU)

ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 19 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 254 a 255 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s ustanoveními Smluv má každé tři roky dojít k částečné obměně soudců Tribunálu. Na období od 1. září 2010 do 31. srpna 2016 bylo třeba jmenovat čtrnáct soudců Tribunálu. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s ustanoveními Smluv má každé tři roky dojít k částečné obměně soudců Tribunálu. Na období od 1. září 2010 do 31. srpna 2016 bylo třeba jmenovat čtrnáct soudců Tribunálu.

| (2) | Dne 23. června 2010 konference zástupců vlád členských států jmenovala na výše uvedené období deset soudců Tribunálu (1). |
| --- | --- |

(2)

Dne 23. června 2010 konference zástupců vlád členských států jmenovala na výše uvedené období deset soudců Tribunálu (1).

| (3) | K dokončení částečné obměny soudců Tribunálu by vlády členských států měly jmenovat soudce na čtyři zbývající místa, jež je třeba obsadit. |
| --- | --- |

(3)

K dokončení částečné obměny soudců Tribunálu by vlády členských států měly jmenovat soudce na čtyři zbývající místa, jež je třeba obsadit.

| (4) | Vlády dotčených členských států navrhly obnovit funkční období soudce Tribunálu pana Ottó CZÚCZE a jmenovat pana Marca van der WOUDEHO. Výbor zřízený článkem 255 Smlouvy o fungování Evropské unie vydal stanovisko k otázce vhodnosti těchto dvou kandidátů pro výkon funkce soudce Tribunálu. Ačkoli byla kandidatura pana Ottó CZÚCZE mezitím stažena, oznámila nyní vláda dotčeného členského státu, že navrhuje jmenovat tuto osobu soudcem Tribunálu na další funkční období. |
| --- | --- |

(4)

Vlády dotčených členských států navrhly obnovit funkční období soudce Tribunálu pana Ottó CZÚCZE a jmenovat pana Marca van der WOUDEHO. Výbor zřízený článkem 255 Smlouvy o fungování Evropské unie vydal stanovisko k otázce vhodnosti těchto dvou kandidátů pro výkon funkce soudce Tribunálu. Ačkoli byla kandidatura pana Ottó CZÚCZE mezitím stažena, oznámila nyní vláda dotčeného členského státu, že navrhuje jmenovat tuto osobu soudcem Tribunálu na další funkční období.

| (5) | Je tedy třeba přistoupit ke jmenování dvou soudců Tribunálu na období od 1. září 2010 do 31. srpna 2016; o jmenování soudců na dvě zbývající místa, jež je třeba obsadit, bude rozhodnuto později, |
| --- | --- |

(5)

Je tedy třeba přistoupit ke jmenování dvou soudců Tribunálu na období od 1. září 2010 do 31. srpna 2016; o jmenování soudců na dvě zbývající místa, jež je třeba obsadit, bude rozhodnuto později,

PŘIJALI TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pan Ottó CZÚCZ a pan Marc van der WOUDE jsou jmenováni soudci Tribunálu na období od 1. září 2010 do 31. srpna 2016.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 8. července 2010.

Za Radu

předseda

J. DE RUYT

---

(1)  Rozhodnutí zástupců vlád členských států Evropské unie ze dne 23. června 2010 o jmenování soudců Tribunálu (Úř. věst. L 163, 30.6.2010, s. 41).

1

---

| 20.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 186/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 186/30

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 13. července 2010

o existenci nadměrného schodku na Kypru

(2010/401/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 ve spojení s čl. 126 odst. 13 a článkem 136 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na připomínky Kypru,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 126 odst. 1 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 126 odst. 1 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.

| (2) | Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst. |
| --- | --- |

(2)

Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.

| (3) | Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy, jak je blíže popsán v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1) (které je součástí Paktu o stabilitě a růstu), ukládá povinnost rozhodnout o existenci nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku obsahuje Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě. Podrobná pravidla a definice pro používání ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2). |
| --- | --- |

(3)

Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy, jak je blíže popsán v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1) (které je součástí Paktu o stabilitě a růstu), ukládá povinnost rozhodnout o existenci nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku obsahuje Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě. Podrobná pravidla a definice pro používání ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2).

| (4) | Reforma Paktu o stabilitě a růstu z roku 2005 se snažila posílit jeho účinnost a ekonomické základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Cílem reformy bylo zajistit, aby ve všech krocích postupu při nadměrném schodku byla plně zohledněna zejména hospodářská a rozpočtová situace. Pakt o stabilitě a růstu tak představuje rámec pro podporu vládní politiky zaměřené na rychlý návrat ke zdravému stavu rozpočtů s ohledem na hospodářskou situaci. |
| --- | --- |

(4)

Reforma Paktu o stabilitě a růstu z roku 2005 se snažila posílit jeho účinnost a ekonomické základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Cílem reformy bylo zajistit, aby ve všech krocích postupu při nadměrném schodku byla plně zohledněna zejména hospodářská a rozpočtová situace. Pakt o stabilitě a růstu tak představuje rámec pro podporu vládní politiky zaměřené na rychlý návrat ke zdravému stavu rozpočtů s ohledem na hospodářskou situaci.

| (5) | Usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, je podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy povinna předložit Radě stanovisko. Komise dospěla na základě své zprávy podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy a s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy k závěru, že na Kypru existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 15. června 2010 předložila Radě stanovisko týkající se Kypru (3). |
| --- | --- |

(5)

Usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, je podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy povinna předložit Radě stanovisko. Komise dospěla na základě své zprávy podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy a s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy k závěru, že na Kypru existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 15. června 2010 předložila Radě stanovisko týkající se Kypru (3).

| (6) | V čl. 126 odst. 6 Smlouvy se stanoví, že by Rada měla zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Kypru vede toto celkové zhodnocení k následujícím závěrům. |
| --- | --- |

(6)

V čl. 126 odst. 6 Smlouvy se stanoví, že by Rada měla zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Kypru vede toto celkové zhodnocení k následujícím závěrům.

| (7) | Podle údajů oznámených kyperskými orgány v dubnu 2010 dosáhl v roce 2009 schodek veřejných financí na Kypru výše 6,1 % HDP a překročil tak referenční hodnotu 3 % HDP. Schodek se referenční hodnotě 3 % HDP neblížil, avšak její překročení lze považovat za výjimečné ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Vyplývá to zejména z prudkého hospodářského propadu ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 se má reálný HDP na Kypru dále snížit, i když v menší míře – o téměř 1⁄2 % v roce 2010 ve srovnání s 13⁄4 % v roce 2009. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být považováno za dočasné. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 má rozpočtový schodek v roce 2011 dosáhnout přibližně 73⁄4 % HDP za předpokladu nezměněné politiky. Kritérium schodku stanovené ve Smlouvě tedy není splněno. |
| --- | --- |

(7)

Podle údajů oznámených kyperskými orgány v dubnu 2010 dosáhl v roce 2009 schodek veřejných financí na Kypru výše 6,1 % HDP a překročil tak referenční hodnotu 3 % HDP. Schodek se referenční hodnotě 3 % HDP neblížil, avšak její překročení lze považovat za výjimečné ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Vyplývá to zejména z prudkého hospodářského propadu ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 se má reálný HDP na Kypru dále snížit, i když v menší míře – o téměř 1⁄2 % v roce 2010 ve srovnání s 13⁄4 % v roce 2009. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být považováno za dočasné. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 má rozpočtový schodek v roce 2011 dosáhnout přibližně 73⁄4 % HDP za předpokladu nezměněné politiky. Kritérium schodku stanovené ve Smlouvě tedy není splněno.

| (8) | Podle údajů oznámených kyperskými orgány v dubnu 2010 setrvává hrubý veřejný dluh pod referenční hodnotou 60 % HDP a v roce 2009 dosahoval výše 56,2 % HDP. Na rok 2010 Kypr oznámil plánovaný dluh ve výši 62 % HDP, jenž tedy překračuje referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 dluh dále vzroste na 62,3 % HDP v roce 2010 a na 67,6 % v roce 2011 v důsledku zhoršení primárního salda. Vzhledem k těmto trendům se nelze domnívat, že se poměr dluhu k HDP dostatečně snižuje a že se blíží referenční hodnotě uspokojivým tempem ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě tedy není splněno. |
| --- | --- |

(8)

Podle údajů oznámených kyperskými orgány v dubnu 2010 setrvává hrubý veřejný dluh pod referenční hodnotou 60 % HDP a v roce 2009 dosahoval výše 56,2 % HDP. Na rok 2010 Kypr oznámil plánovaný dluh ve výši 62 % HDP, jenž tedy překračuje referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010 dluh dále vzroste na 62,3 % HDP v roce 2010 a na 67,6 % v roce 2011 v důsledku zhoršení primárního salda. Vzhledem k těmto trendům se nelze domnívat, že se poměr dluhu k HDP dostatečně snižuje a že se blíží referenční hodnotě uspokojivým tempem ve smyslu Smlouvy a Paktu o stabilitě a růstu. Kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě tedy není splněno.

| (9) | Podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 lze k „významným faktorům“ u kroků vedoucích k rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy přihlédnout pouze tehdy, pokud schodek splňuje dvě podmínky: schodek zůstane blízko referenční hodnotě a překročení referenční hodnoty je dočasné. Tyto dvě podmínky nejsou v případě Kypru splněny. Významné faktory nejsou tedy u kroků vedoucích k tomuto rozhodnutí zohledněny, |
| --- | --- |

(9)

Podle čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 lze k „významným faktorům“ u kroků vedoucích k rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku podle čl. 126 odst. 6 Smlouvy přihlédnout pouze tehdy, pokud schodek splňuje dvě podmínky: schodek zůstane blízko referenční hodnotě a překročení referenční hodnoty je dočasné. Tyto dvě podmínky nejsou v případě Kypru splněny. Významné faktory nejsou tedy u kroků vedoucích k tomuto rozhodnutí zohledněny,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Z celkového zhodnocení vyplývá, že na Kypru existuje nadměrný schodek.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.

V Bruselu dne 13. července 2010.

Za Radu

předseda

D. REYNDERS

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.

1

(2)  Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.

2

(3)  Všechny dokumenty týkající se postupu při nadměrném schodku v případě Kypru jsou k dispozici na internetové stránce: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm

3

---

| 20.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 186/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 186/32

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 15. prosince 2009

o opatření podpory, které Nizozemsko navrhuje provést za účelem osvobození výrobců keramiky od ekologických daní C 5/09 (ex N 210/08)

(oznámeno pod číslem K(2009) 9972)

(Pouze nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2010/402/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododst. této smlouvy,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedeným ustanovením (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 24. dubna 2008 oznámilo Nizozemsko svůj záměr osvobodit keramické výrobky od energetické daně ze zemního plynu. Dne 6. června 2008 si Komise vyžádala další informace; Nizozemsko odpovědělo dopisem ze dne 16. září 2008. Dne 16. října 2008 se uskutečnila schůzka zaměstnanců Komise a zástupců Nizozemska. Dne 17. listopadu 2008 položila Komise řadu dalších otázek; Nizozemsko odpovědělo dopisem ze dne 19. prosince 2008. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 24. dubna 2008 oznámilo Nizozemsko svůj záměr osvobodit keramické výrobky od energetické daně ze zemního plynu. Dne 6. června 2008 si Komise vyžádala další informace; Nizozemsko odpovědělo dopisem ze dne 16. září 2008. Dne 16. října 2008 se uskutečnila schůzka zaměstnanců Komise a zástupců Nizozemska. Dne 17. listopadu 2008 položila Komise řadu dalších otázek; Nizozemsko odpovědělo dopisem ze dne 19. prosince 2008.

| (2) | Dopisem ze dne 11. února 2009 Komise Nizozemsko informovala, že se s ohledem na tuto podporu rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) (2). |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 11. února 2009 Komise Nizozemsko informovala, že se s ohledem na tuto podporu rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) (2).

| (3) | Dne 25. dubna 2009 bylo rozhodnutí Komise o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise požádala zúčastněné strany, aby k tomuto opatření podaly připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Dne 25. dubna 2009 bylo rozhodnutí Komise o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise požádala zúčastněné strany, aby k tomuto opatření podaly připomínky.

| (4) | Dne 26. května 2009 předložilo Nizozemsko své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(4)

Dne 26. května 2009 předložilo Nizozemsko své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení.

| (5) | Komise obdržela připomínky rovněž od ostatních zúčastněných stran. Tyto připomínky předala Nizozemsku a umožnila mu na ně reagovat; Nizozemsko odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komise obdržela připomínky rovněž od ostatních zúčastněných stran. Tyto připomínky předala Nizozemsku a umožnila mu na ně reagovat; Nizozemsko odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2009.

| (6) | Dne 7. října 2009 zaslala Komise Nizozemsku dopis s cílem objasnit procesní stav případu a ze zdvořilosti Nizozemsko požádala, aby do dne 13. října 2009 podalo případné připomínky, jež by měla Komise uvážit před přijetím konečného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(6)

Dne 7. října 2009 zaslala Komise Nizozemsku dopis s cílem objasnit procesní stav případu a ze zdvořilosti Nizozemsko požádala, aby do dne 13. října 2009 podalo případné připomínky, jež by měla Komise uvážit před přijetím konečného rozhodnutí.

| (7) | Nizozemsko požádalo o prodloužení lhůty a dopisem ze dne 16. října 2009 byla lhůta prodloužena do dne 1. listopadu 2009. Nizozemsko odpovědělo dopisem ze dne 30. října 2009. |
| --- | --- |

(7)

Nizozemsko požádalo o prodloužení lhůty a dopisem ze dne 16. října 2009 byla lhůta prodloužena do dne 1. listopadu 2009. Nizozemsko odpovědělo dopisem ze dne 30. října 2009.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

| (8) | Nizozemsko zdaňuje spotřebu energetických produktů podle zákona o ekologických daních (4), přičemž se používá sestupná sazba daně podle úrovně spotřeby v daném podniku (5). |
| --- | --- |

(8)

Nizozemsko zdaňuje spotřebu energetických produktů podle zákona o ekologických daních (4), přičemž se používá sestupná sazba daně podle úrovně spotřeby v daném podniku (5).

| (9) | Na základě dotyčného opatření podpory by Nizozemsko osvobodilo od daní dodávky zemního plynu využívané u technických zařízení pro výrobu keramických výrobků. Navrhované osvobození od daně by se týkalo pouze zemního plynu používaného v nizozemském keramickém průmyslu a nevztahovalo by se na zemní plyn využívaný pro jiné mineralogické postupy, které jsou v Nizozemsku prováděny (6). |
| --- | --- |

(9)

Na základě dotyčného opatření podpory by Nizozemsko osvobodilo od daní dodávky zemního plynu využívané u technických zařízení pro výrobu keramických výrobků. Navrhované osvobození od daně by se týkalo pouze zemního plynu používaného v nizozemském keramickém průmyslu a nevztahovalo by se na zemní plyn využívaný pro jiné mineralogické postupy, které jsou v Nizozemsku prováděny (6).

| (10) | Navrhované osvobození od daně by bylo zavedeno novelou zákona o ekologických daních, který je platný v současné době. |
| --- | --- |

(10)

Navrhované osvobození od daně by bylo zavedeno novelou zákona o ekologických daních, který je platný v současné době.

| (11) | Rozpočet na roky 2008–2013 činí podle oznámení 4 miliony EUR ročně. |
| --- | --- |

(11)

Rozpočet na roky 2008–2013 činí podle oznámení 4 miliony EUR ročně.

| (12) | Doba trvání opatření není omezená, jelikož se Nizozemsko domnívá, že toto opatření nepředstavuje státní podporu (viz oddíl IV níže). |
| --- | --- |

(12)

Doba trvání opatření není omezená, jelikož se Nizozemsko domnívá, že toto opatření nepředstavuje státní podporu (viz oddíl IV níže).

| (13) | Příjemci podpory by byly podniky v Nizozemsku, které působí v keramickém průmyslu (7). |
| --- | --- |

(13)

Příjemci podpory by byly podniky v Nizozemsku, které působí v keramickém průmyslu (7).

| (14) | Nizozemsko se domnívá, že osvobození od daně je nezbytné k obnovení rovných podmínek pro nizozemský keramický průmysl na vnitřním trhu. Nizozemsko odkazuje na jedinečné postavení nizozemského odvětví keramiky v porovnání s postavením jeho konkurentů v sousedních zemích. Vzhledem k zeměpisné poloze využívá nizozemský keramický průmysl mokrý jíl na rozdíl od suchého jílu, jenž se používá v sousedních zemích, a mokrý jíl vyžaduje k dosažení stejného konečného výsledku větší množství energie. Nizozemsko mimoto tvrdí, že konkurenční výrobci například v Belgii, Německu nebo Švédsku jsou osvobozeni od podobné energetické daně. |
| --- | --- |

(14)

Nizozemsko se domnívá, že osvobození od daně je nezbytné k obnovení rovných podmínek pro nizozemský keramický průmysl na vnitřním trhu. Nizozemsko odkazuje na jedinečné postavení nizozemského odvětví keramiky v porovnání s postavením jeho konkurentů v sousedních zemích. Vzhledem k zeměpisné poloze využívá nizozemský keramický průmysl mokrý jíl na rozdíl od suchého jílu, jenž se používá v sousedních zemích, a mokrý jíl vyžaduje k dosažení stejného konečného výsledku větší množství energie. Nizozemsko mimoto tvrdí, že konkurenční výrobci například v Belgii, Německu nebo Švédsku jsou osvobozeni od podobné energetické daně.

| (15) | Nizozemsko potvrdilo, že opatření vstoupí v platnost teprve po schválení Komisí. |
| --- | --- |

(15)

Nizozemsko potvrdilo, že opatření vstoupí v platnost teprve po schválení Komisí.

III.   ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (16) | Komise měla pochybnosti, zda je navrhovaná podpora slučitelná s vnitřním trhem, jelikož zastávala předběžný názor, že osvobození nizozemského keramického průmyslu od daně není odůvodněno povahou a celkovou strukturou vnitrostátního daňového systému. Opatření je selektivní, jelikož z něj bude mít prospěch pouze keramický průmysl v Nizozemsku, a osvobození by bylo financováno ze státních prostředků. Opatření rovněž narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, jelikož by navrhované osvobození od daně mělo přímý dopad na výrobní náklady, a zlepšilo by proto soutěžní postavení příjemců podpory na relevantních trzích keramických výrobků, na nichž působí a které jsou otevřeny obchodu mezi členskými státy. Komise zastávala názor, že opatření by nizozemskému keramickému průmyslu poskytlo státní podporu, a dospěla k závěru, že takováto podpora by mohla být schválena pouze tehdy, jsou-li splněna kritéria stanovená v kapitole 4 („Podpora ve formě snížení ekologických daní nebo osvobození od ekologických daní“) v pokynech Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (8) (dále jen „pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí“ nebo „pokyny“). Jelikož Nizozemsko neposkytlo informace potřebné pro posouzení na tomto základě, nemohla Komise potvrdit, že je opatření slučitelné, a rozhodla se proto zahájit formální vyšetřovací řízení. |
| --- | --- |

(16)

Komise měla pochybnosti, zda je navrhovaná podpora slučitelná s vnitřním trhem, jelikož zastávala předběžný názor, že osvobození nizozemského keramického průmyslu od daně není odůvodněno povahou a celkovou strukturou vnitrostátního daňového systému. Opatření je selektivní, jelikož z něj bude mít prospěch pouze keramický průmysl v Nizozemsku, a osvobození by bylo financováno ze státních prostředků. Opatření rovněž narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, jelikož by navrhované osvobození od daně mělo přímý dopad na výrobní náklady, a zlepšilo by proto soutěžní postavení příjemců podpory na relevantních trzích keramických výrobků, na nichž působí a které jsou otevřeny obchodu mezi členskými státy. Komise zastávala názor, že opatření by nizozemskému keramickému průmyslu poskytlo státní podporu, a dospěla k závěru, že takováto podpora by mohla být schválena pouze tehdy, jsou-li splněna kritéria stanovená v kapitole 4 („Podpora ve formě snížení ekologických daní nebo osvobození od ekologických daní“) v pokynech Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (8) (dále jen „pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí“ nebo „pokyny“). Jelikož Nizozemsko neposkytlo informace potřebné pro posouzení na tomto základě, nemohla Komise potvrdit, že je opatření slučitelné, a rozhodla se proto zahájit formální vyšetřovací řízení.

IV.   PŘIPOMÍNKY PODANÉ NIZOZEMSKEM

| (17) | Nizozemsko uvedlo, že danou věc oznámilo především kvůli právní jistotě, a požádalo Komisi, aby rozhodla, že toto opatření nezahrnuje státní podporu. |
| --- | --- |

(17)

Nizozemsko uvedlo, že danou věc oznámilo především kvůli právní jistotě, a požádalo Komisi, aby rozhodla, že toto opatření nezahrnuje státní podporu.

| (18) | Nizozemsko zastávalo názor, že selektivní povaha osvobození od daně je odůvodněna povahou a celkovou strukturou vnitrostátního daňového systému. |
| --- | --- |

(18)

Nizozemsko zastávalo názor, že selektivní povaha osvobození od daně je odůvodněna povahou a celkovou strukturou vnitrostátního daňového systému.

| (19) | Účelem energetické daně je zdanění elektřiny a energetických produktů, které se používají jako palivo nebo pohonná hmota. Zahrnutí daňové výjimky pro proces, v němž se zemní plyn nepoužívá jako palivo nebo jako pohonná hmota, do systému energetických daní je proto v souladu s povahou a celkovou strukturou příslušného referenčního rámce, a to platného systému zdanění energie. Právní předpisy týkající se energetických daní osvobozují dodávky zemního plynu pro jiné účely než jako palivo od daní (9). Stejně tak byly od daně osvobozeny dodávky elektřiny pro procesy, v nichž má elektřina dvojí použití, jako v případě chemické redukce a v elektrolytických a metalurgických procesech (10). Rovněž v právních předpisech o zdanění uhlí existuje daňová výjimka v případě uhlí, které se používá pro jiné účely než jako palivo, a uhlí s dvojím použitím (11). Bylo vhodné přidat daňovou výjimku pro dodávky zemního plynu využívané v technických zařízeních pro výrobu keramických výrobků. Proces výroby keramiky je srovnatelný s procesem s dvojím použitím, jelikož zemní plyn se nevyužívá výhradně jako palivo nebo jako pohonná hmota. Nizozemsko uvedlo, že osvobození dodávek zemního plynu využívaných u technických zařízení pro výrobu keramických výrobků od daně bylo zahrnuto do pozměněné verze § 64 zákona o ekologických daních, což je ustanovení, které stanoví daňovou výjimku pro ostatní formy dvojího použití. |
| --- | --- |

(19)

Účelem energetické daně je zdanění elektřiny a energetických produktů, které se používají jako palivo nebo pohonná hmota. Zahrnutí daňové výjimky pro proces, v němž se zemní plyn nepoužívá jako palivo nebo jako pohonná hmota, do systému energetických daní je proto v souladu s povahou a celkovou strukturou příslušného referenčního rámce, a to platného systému zdanění energie. Právní předpisy týkající se energetických daní osvobozují dodávky zemního plynu pro jiné účely než jako palivo od daní (9). Stejně tak byly od daně osvobozeny dodávky elektřiny pro procesy, v nichž má elektřina dvojí použití, jako v případě chemické redukce a v elektrolytických a metalurgických procesech (10). Rovněž v právních předpisech o zdanění uhlí existuje daňová výjimka v případě uhlí, které se používá pro jiné účely než jako palivo, a uhlí s dvojím použitím (11). Bylo vhodné přidat daňovou výjimku pro dodávky zemního plynu využívané v technických zařízeních pro výrobu keramických výrobků. Proces výroby keramiky je srovnatelný s procesem s dvojím použitím, jelikož zemní plyn se nevyužívá výhradně jako palivo nebo jako pohonná hmota. Nizozemsko uvedlo, že osvobození dodávek zemního plynu využívaných u technických zařízení pro výrobu keramických výrobků od daně bylo zahrnuto do pozměněné verze § 64 zákona o ekologických daních, což je ustanovení, které stanoví daňovou výjimku pro ostatní formy dvojího použití.

| (20) | Nizozemsko poukázalo na čl. 2 odst. 4 písm. b) směrnice o zdanění energie, a na zápisy ze zasedání Rady týkající se zmíněné směrnice (12) a uvedlo, že je v souladu s povahou a celkovou strukturou nizozemského systému zdanění energie připojit ustanovení, které stanoví daňovou výjimku pro dodávky zemního plynu využívané pro dotyčný mineralogický postup, tj. výrobu keramiky. |
| --- | --- |

(20)

Nizozemsko poukázalo na čl. 2 odst. 4 písm. b) směrnice o zdanění energie, a na zápisy ze zasedání Rady týkající se zmíněné směrnice (12) a uvedlo, že je v souladu s povahou a celkovou strukturou nizozemského systému zdanění energie připojit ustanovení, které stanoví daňovou výjimku pro dodávky zemního plynu využívané pro dotyčný mineralogický postup, tj. výrobu keramiky.

| (21) | Je vhodné osvobodit od daně pouze procesy výroby keramiky, a nikoli veškeré mineralogické postupy, jelikož na rozdíl od ostatních mineralogických postupů je tradiční proces výroby keramiky nevratný (jíl je přeměněn na keramiku). |
| --- | --- |

(21)

Je vhodné osvobodit od daně pouze procesy výroby keramiky, a nikoli veškeré mineralogické postupy, jelikož na rozdíl od ostatních mineralogických postupů je tradiční proces výroby keramiky nevratný (jíl je přeměněn na keramiku).

| (22) | Nizozemsko dále poukázalo na jedinečné postavení nizozemského keramického průmyslu v porovnání s postavením jeho konkurentů v sousedních zemích. Vzhledem k zeměpisné poloze využívá nizozemský keramický průmysl mokrý jíl (který pochází z Alp a je uložen v řekách v Nizozemsku) na rozdíl od suchého jílu, jenž se používá v sousedních zemích, a mokrý jíl vyžaduje k dosažení stejného konečného výsledku větší množství energie (13). |
| --- | --- |

(22)

Nizozemsko dále poukázalo na jedinečné postavení nizozemského keramického průmyslu v porovnání s postavením jeho konkurentů v sousedních zemích. Vzhledem k zeměpisné poloze využívá nizozemský keramický průmysl mokrý jíl (který pochází z Alp a je uložen v řekách v Nizozemsku) na rozdíl od suchého jílu, jenž se používá v sousedních zemích, a mokrý jíl vyžaduje k dosažení stejného konečného výsledku větší množství energie (13).

| (23) | Konkurenční výrobci například v Belgii, Německu nebo Švédsku jsou osvobozeni od podobné energetické daně. A ceny za využívání zemního plynu v Nizozemsku jsou vysoké. I zde je nizozemský keramický průmysl v nevýhodě v porovnání s výrobou keramiky v sousedních zemích. |
| --- | --- |

(23)

Konkurenční výrobci například v Belgii, Německu nebo Švédsku jsou osvobozeni od podobné energetické daně. A ceny za využívání zemního plynu v Nizozemsku jsou vysoké. I zde je nizozemský keramický průmysl v nevýhodě v porovnání s výrobou keramiky v sousedních zemích.

| (24) | Podle názoru Nizozemska tyto faktory prokazují, že selektivita opatření je odůvodněna na základě povahy a celkové struktury nizozemského systému energetických daní. Nizozemsko se proto domnívá, že osvobození od daně nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(24)

Podle názoru Nizozemska tyto faktory prokazují, že selektivita opatření je odůvodněna na základě povahy a celkové struktury nizozemského systému energetických daní. Nizozemsko se proto domnívá, že osvobození od daně nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (25) | Navrhované osvobození od daně by do jisté míry odstranilo nevýhodu, s níž se potýká nizozemský keramický průmysl, a tím by částečně obnovilo rovné podmínky pro toto výrobní odvětví na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(25)

Navrhované osvobození od daně by do jisté míry odstranilo nevýhodu, s níž se potýká nizozemský keramický průmysl, a tím by částečně obnovilo rovné podmínky pro toto výrobní odvětví na vnitřním trhu.

| (26) | Alternativně Nizozemsko Komisi požádalo, aby podporu schválila na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Podpora je nezbytná kvůli nerovným podmínkám hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Je přiměřená, jelikož by se opatření vztahovalo pouze na zemní plyn využívaný v technických zařízeních, a nikoli na elektřinu používanou při výrobě keramických výrobků. Podpora by pouze vyrovnala část nevýhody, s níž se toto výrobní odvětví potýká, a je ji proto nutno považovat za přiměřenou. Podpora by mimoto nevedla k neslučitelnému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(26)

Alternativně Nizozemsko Komisi požádalo, aby podporu schválila na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Podpora je nezbytná kvůli nerovným podmínkám hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Je přiměřená, jelikož by se opatření vztahovalo pouze na zemní plyn využívaný v technických zařízeních, a nikoli na elektřinu používanou při výrobě keramických výrobků. Podpora by pouze vyrovnala část nevýhody, s níž se toto výrobní odvětví potýká, a je ji proto nutno považovat za přiměřenou. Podpora by mimoto nevedla k neslučitelnému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

| (27) | Nizozemsko mimoto uvedlo, že se směrnice o zdanění energie nevztahuje na mineralogické postupy, jelikož je v souladu s povahou a celkovou strukturou daňového systému vyloučit z oblasti působnosti směrnice mineralogické postupy. Členské státy se proto mohou rozhodnout, zda tyto formy využívání energie zdaní, či nikoliv. Navrhované opatření nepovede k narušení hospodářské soutěže, nýbrž k větší harmonizaci zdanění energetických produktů, a je v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(27)

Nizozemsko mimoto uvedlo, že se směrnice o zdanění energie nevztahuje na mineralogické postupy, jelikož je v souladu s povahou a celkovou strukturou daňového systému vyloučit z oblasti působnosti směrnice mineralogické postupy. Členské státy se proto mohou rozhodnout, zda tyto formy využívání energie zdaní, či nikoliv. Navrhované opatření nepovede k narušení hospodářské soutěže, nýbrž k větší harmonizaci zdanění energetických produktů, a je v zájmu Společenství.

V.   PŘIPOMÍNKY PODANÉ ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI

| (28) | Připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení podalo obchodní sdružení VKO (Stichting Verenigde Keramische Organisaties). Sdružení VKO sdílelo názor Nizozemska, že osvobození od daně je odůvodněno povahou a celkovou strukturou vnitrostátního daňového systému, a že opatření proto nezahrnuje státní podporu. Připomínky sdružení VKO se podobaly připomínkám Nizozemska. Stejně jako Nizozemsko se sdružení VKO domnívalo, že osvobození od daně nelze považovat za ekologické opatření, jelikož nesleduje cíl v oblasti ochrany životního prostředí. Nebylo by proto správné opatření posoudit na základě pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(28)

Připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení podalo obchodní sdružení VKO (Stichting Verenigde Keramische Organisaties). Sdružení VKO sdílelo názor Nizozemska, že osvobození od daně je odůvodněno povahou a celkovou strukturou vnitrostátního daňového systému, a že opatření proto nezahrnuje státní podporu. Připomínky sdružení VKO se podobaly připomínkám Nizozemska. Stejně jako Nizozemsko se sdružení VKO domnívalo, že osvobození od daně nelze považovat za ekologické opatření, jelikož nesleduje cíl v oblasti ochrany životního prostředí. Nebylo by proto správné opatření posoudit na základě pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí.

VI.   POSOUZENÍ

| (29) | Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU říká, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. |
| --- | --- |

(29)

Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU říká, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

| (30) | Podle názoru Nizozemska opatření neposkytuje žádnou výhodu, nýbrž vyrovnává nevýhodu nizozemského keramického průmyslu. |
| --- | --- |

(30)

Podle názoru Nizozemska opatření neposkytuje žádnou výhodu, nýbrž vyrovnává nevýhodu nizozemského keramického průmyslu.

| (31) | Komise zastává názor, že osvobození od daně zvýhodňuje podniky, které působí v keramickém průmyslu v Nizozemsku a které budou mít z tohoto opatření prospěch, jelikož by daňová úleva snížila poplatky, jež jsou jinak zahrnuty v jejich provozních nákladech (14). |
| --- | --- |

(31)

Komise zastává názor, že osvobození od daně zvýhodňuje podniky, které působí v keramickém průmyslu v Nizozemsku a které budou mít z tohoto opatření prospěch, jelikož by daňová úleva snížila poplatky, jež jsou jinak zahrnuty v jejich provozních nákladech (14).

| (32) | Nizozemsko má za to, že opatření nebude financováno ze státních prostředků, jelikož financování osvobození od daně je z hlediska rozpočtu neutrální (15). Nebudou tudíž použity žádné státní prostředky. Sdružení VKO předložilo podobné tvrzení. |
| --- | --- |

(32)

Nizozemsko má za to, že opatření nebude financováno ze státních prostředků, jelikož financování osvobození od daně je z hlediska rozpočtu neutrální (15). Nebudou tudíž použity žádné státní prostředky. Sdružení VKO předložilo podobné tvrzení.

| (33) | Komise se domnívá, že opatření představuje daňovou výhodu, která by byla financována nizozemským státem, jelikož se stát vzdává státních prostředků. Jinak řečeno, navrhované osvobození od daně povede ke ztrátě daňových příjmů nizozemského státu. I v případě, že by osvobození od daně bylo skutečně nepřímo vyrovnáno vyšší sazbou energetické daně ze zemního plynu v nejvyšším pásmu, tento závěr by se nezměnil. Komise podotýká, že Nizozemsko potvrdilo, že v porovnání se stávajícím daňovým systémem opatření vede k výhodě v odhadované výši 4 miliony EUR ročně, bez jakéhokoliv protiplnění ze strany příjemců (16). Navrhované opatření lze přičíst Nizozemsku, jelikož přímo vyplývá z novely platných vnitrostátních právních předpisů. |
| --- | --- |

(33)

Komise se domnívá, že opatření představuje daňovou výhodu, která by byla financována nizozemským státem, jelikož se stát vzdává státních prostředků. Jinak řečeno, navrhované osvobození od daně povede ke ztrátě daňových příjmů nizozemského státu. I v případě, že by osvobození od daně bylo skutečně nepřímo vyrovnáno vyšší sazbou energetické daně ze zemního plynu v nejvyšším pásmu, tento závěr by se nezměnil. Komise podotýká, že Nizozemsko potvrdilo, že v porovnání se stávajícím daňovým systémem opatření vede k výhodě v odhadované výši 4 miliony EUR ročně, bez jakéhokoliv protiplnění ze strany příjemců (16). Navrhované opatření lze přičíst Nizozemsku, jelikož přímo vyplývá z novely platných vnitrostátních právních předpisů.

| (34) | V čl. 2 odst. 4 směrnice o zdanění energie je uvedeno, že se směrnice nevztahuje na spotřebu energie v mineralogických postupech a určité jiné použití energetických produktů a elektřiny; je proto ponecháno na dotyčném členském státě, aby rozhodl, zda tyto procesy zdaní, či nikoliv, a pokud ano, zda je zdaní zcela, či pouze částečně. Bez ohledu na směrnici jsou však členské státy ve věcech státní podpory každopádně vázány acquis Společenství. To znamená, že selektivitu dotyčného opatření, a tudíž existenci státní podpory, je nutno posoudit s odkazem na vnitrostátní systém energetických daní. |
| --- | --- |

(34)

V čl. 2 odst. 4 směrnice o zdanění energie je uvedeno, že se směrnice nevztahuje na spotřebu energie v mineralogických postupech a určité jiné použití energetických produktů a elektřiny; je proto ponecháno na dotyčném členském státě, aby rozhodl, zda tyto procesy zdaní, či nikoliv, a pokud ano, zda je zdaní zcela, či pouze částečně. Bez ohledu na směrnici jsou však členské státy ve věcech státní podpory každopádně vázány acquis Společenství. To znamená, že selektivitu dotyčného opatření, a tudíž existenci státní podpory, je nutno posoudit s odkazem na vnitrostátní systém energetických daní.

| (35) | K výkladu selektivity existuje nejnovější judikatura. V rozsudku ve věci Gibraltar byla uznána standardní analýza státní podpory ve věcech týkajících se daní (17). Soud uvedl, že je nutná analýza skládající se z těchto prvků: i) stanovení referenčního rámce, ii) určení odchylky od referenčního rámce a iii) určení, zda je tato odchylka odůvodněna povahou a strukturou systému (tj. zda je odchylka odvozena přímo ze základních nebo řídících zásad daňového systému v dotčeném členském státě). |
| --- | --- |

(35)

K výkladu selektivity existuje nejnovější judikatura. V rozsudku ve věci Gibraltar byla uznána standardní analýza státní podpory ve věcech týkajících se daní (17). Soud uvedl, že je nutná analýza skládající se z těchto prvků: i) stanovení referenčního rámce, ii) určení odchylky od referenčního rámce a iii) určení, zda je tato odchylka odůvodněna povahou a strukturou systému (tj. zda je odchylka odvozena přímo ze základních nebo řídících zásad daňového systému v dotčeném členském státě).

| (36) | Nizozemsko objasnilo, že cílem nizozemského systému energetických daní (který je referenčním rámcem) je zdanění elektřiny a energetických produktů, jež se používají jako palivo nebo jako pohonná hmota. Nizozemsko se proto domnívá, že je v souladu s povahou a celkovou strukturou nizozemského systému energetických daní, aby byly určité druhy použití osvobozeny od daně, jak již bylo objasněno v 19. bodě odůvodnění. Podle Nizozemska dodatečné osvobození, jež je nyní zavedeno pro proces výroby keramiky, zapadá do této celkové struktury. |
| --- | --- |

(36)

Nizozemsko objasnilo, že cílem nizozemského systému energetických daní (který je referenčním rámcem) je zdanění elektřiny a energetických produktů, jež se používají jako palivo nebo jako pohonná hmota. Nizozemsko se proto domnívá, že je v souladu s povahou a celkovou strukturou nizozemského systému energetických daní, aby byly určité druhy použití osvobozeny od daně, jak již bylo objasněno v 19. bodě odůvodnění. Podle Nizozemska dodatečné osvobození, jež je nyní zavedeno pro proces výroby keramiky, zapadá do této celkové struktury.

| (37) | Nizozemsko dále tvrdí, že odchýlení se od referenčního rámce, tj. jiný daňový režim, který zvýhodňuje keramický průmysl, je odůvodněno objektivním rozdílem mezi surovinou, která se používá při výrobě keramiky, a materiály, jež se používají v jiných mineralogických postupech. Na rozdíl od ostatních mineralogických postupů je tradiční proces výroby keramiky nevratný. |
| --- | --- |

(37)

Nizozemsko dále tvrdí, že odchýlení se od referenčního rámce, tj. jiný daňový režim, který zvýhodňuje keramický průmysl, je odůvodněno objektivním rozdílem mezi surovinou, která se používá při výrobě keramiky, a materiály, jež se používají v jiných mineralogických postupech. Na rozdíl od ostatních mineralogických postupů je tradiční proces výroby keramiky nevratný.

| (38) | Není to poprvé, kdy Komise posuzovala osvobození od energetických daní v případě mineralogických postupů: učinila tak zejména ve svém rozhodnutí ze dne 7. února 2007 ve věci N 820/06 týkající se daňové výjimky pro určité energeticky náročné procesy v Německu. Komise v tomto případě rozhodla, že opatření nezahrnuje státní podporu. Vzala v úvahu zejména vnitřní logiku německého systému zdanění energie, která je v souladu s přístupem použitým ve směrnici o zdanění energie, a to že palivo by mělo být zdaněno pouze tehdy, pokud se používá k topení nebo jako pohonná hmota. Německo jednotně osvobodilo veškeré dvojí použití a veškeré možné mineralogické postupy, na něž se vztahuje směrnice, a v celém systému energetických daní tudíž sledovalo stejný přístup. Komise vyvodila závěr, že osvobození od daně je v souladu s povahou a celkovou strukturou vnitrostátního systému zdanění energie. |
| --- | --- |

(38)

Není to poprvé, kdy Komise posuzovala osvobození od energetických daní v případě mineralogických postupů: učinila tak zejména ve svém rozhodnutí ze dne 7. února 2007 ve věci N 820/06 týkající se daňové výjimky pro určité energeticky náročné procesy v Německu. Komise v tomto případě rozhodla, že opatření nezahrnuje státní podporu. Vzala v úvahu zejména vnitřní logiku německého systému zdanění energie, která je v souladu s přístupem použitým ve směrnici o zdanění energie, a to že palivo by mělo být zdaněno pouze tehdy, pokud se používá k topení nebo jako pohonná hmota. Německo jednotně osvobodilo veškeré dvojí použití a veškeré možné mineralogické postupy, na něž se vztahuje směrnice, a v celém systému energetických daní tudíž sledovalo stejný přístup. Komise vyvodila závěr, že osvobození od daně je v souladu s povahou a celkovou strukturou vnitrostátního systému zdanění energie.

| (39) | Oznámené osvobození od daně se vztahuje pouze na nizozemský keramický průmysl a na rozdíl od německého opatření nezahrnuje veškeré mineralogické postupy; Komise proto není přesvědčena, že navrhované osvobození od daně je přímo odvozeno ze základních nebo řídících zásad nizozemského systému zdanění energie. Nizozemsko a sdružení VKO tvrdí, že existuje objektivní rozdíl mezi surovinou, která se používá při výrobě keramiky, a materiály používanými v jiných mineralogických postupech (18), protože procesy výroby keramiky jsou nevratné; toto odůvodnění však ve skutečnosti z hlediska struktury příslušného vnitrostátního systému zdanění energie nevysvětluje, proč by pro výjimku neměly být způsobilé ostatní mineralogické postupy, které ve svých výrobních procesech rovněž využívají zemní plyn, například výroba skla. Jak je mimoto objasněno v 22. bodě odůvodnění směrnice o zdanění energie, energetické produkty by měly v zásadě podléhat právnímu rámci Společenství, pokud se používají jako palivo nebo jako pohonná hmota. V tomto smyslu čl. 2 odst. 4 směrnice vylučuje mineralogické postupy. Má se za to, že v těchto procesech se palivo nepoužívá jako pohonná hmota nebo k topení, nýbrž na podporu chemického procesu. Společným prvkem ve vyloučení veškerých mineralogických postupů ze směrnice o zdanění energie je proto to, že se palivo používá pro chemický proces, nikoli k topení nebo jako pohonná hmota. Osvobození dotyčných procesů (19) od daně v daném případě by bylo odůvodněné pouze tehdy, pokud by se vztahovalo na všechny mineralogické postupy, a zajistilo tudíž stejné zacházení pro všechny tyto postupy (20). Jak bylo uvedeno, to by bylo v souladu s odůvodněním Komise ve věci N 820/06. To, že různé mineralogické postupy mohou používat různé suroviny a že proces výroby keramiky může být nevratný, jsou aspekty, jež nejsou v této souvislosti podstatné. |
| --- | --- |

(39)

Oznámené osvobození od daně se vztahuje pouze na nizozemský keramický průmysl a na rozdíl od německého opatření nezahrnuje veškeré mineralogické postupy; Komise proto není přesvědčena, že navrhované osvobození od daně je přímo odvozeno ze základních nebo řídících zásad nizozemského systému zdanění energie. Nizozemsko a sdružení VKO tvrdí, že existuje objektivní rozdíl mezi surovinou, která se používá při výrobě keramiky, a materiály používanými v jiných mineralogických postupech (18), protože procesy výroby keramiky jsou nevratné; toto odůvodnění však ve skutečnosti z hlediska struktury příslušného vnitrostátního systému zdanění energie nevysvětluje, proč by pro výjimku neměly být způsobilé ostatní mineralogické postupy, které ve svých výrobních procesech rovněž využívají zemní plyn, například výroba skla. Jak je mimoto objasněno v 22. bodě odůvodnění směrnice o zdanění energie, energetické produkty by měly v zásadě podléhat právnímu rámci Společenství, pokud se používají jako palivo nebo jako pohonná hmota. V tomto smyslu čl. 2 odst. 4 směrnice vylučuje mineralogické postupy. Má se za to, že v těchto procesech se palivo nepoužívá jako pohonná hmota nebo k topení, nýbrž na podporu chemického procesu. Společným prvkem ve vyloučení veškerých mineralogických postupů ze směrnice o zdanění energie je proto to, že se palivo používá pro chemický proces, nikoli k topení nebo jako pohonná hmota. Osvobození dotyčných procesů (19) od daně v daném případě by bylo odůvodněné pouze tehdy, pokud by se vztahovalo na všechny mineralogické postupy, a zajistilo tudíž stejné zacházení pro všechny tyto postupy (20). Jak bylo uvedeno, to by bylo v souladu s odůvodněním Komise ve věci N 820/06. To, že různé mineralogické postupy mohou používat různé suroviny a že proces výroby keramiky může být nevratný, jsou aspekty, jež nejsou v této souvislosti podstatné.

| (40) | Z historie projednávání zákona v Parlamentu mimoto vyšlo najevo, že cílem plánovaného opatření je zlepšit mezinárodní soutěžní postavení keramického průmyslu v Nizozemsku (21). Judikatura Soudního dvora objasňuje, že skutečnost, že opatření může zajistit větší soulad poplatků v určitém odvětví s poplatky konkurentů v jiných členských státech, nemění skutečnost, že se jedná o státní podporu (22). |
| --- | --- |

(40)

Z historie projednávání zákona v Parlamentu mimoto vyšlo najevo, že cílem plánovaného opatření je zlepšit mezinárodní soutěžní postavení keramického průmyslu v Nizozemsku (21). Judikatura Soudního dvora objasňuje, že skutečnost, že opatření může zajistit větší soulad poplatků v určitém odvětví s poplatky konkurentů v jiných členských státech, nemění skutečnost, že se jedná o státní podporu (22).

| (41) | Komise proto uvádí, že osvobození od daně je selektivní, jelikož zvýhodňuje určité odvětví výroby a fakticky určité podniky, a nemůže být odůvodněno na základě celkové struktury vnitrostátního systému zdanění energie. |
| --- | --- |

(41)

Komise proto uvádí, že osvobození od daně je selektivní, jelikož zvýhodňuje určité odvětví výroby a fakticky určité podniky, a nemůže být odůvodněno na základě celkové struktury vnitrostátního systému zdanění energie.

| (42) | Sdružení VKO zpochybnilo závěr Komise, že vzhledem ke skutečnosti, že by navrhované opatření pokrývalo značnou část provozních nákladů, a umožnilo by tak příjemcům účtovat u jejich keramických výrobků nižší cenu, by toto opatření narušilo či mohlo narušit hospodářskou soutěž na relevantních trzích keramických výrobků. Podle sdružení VKO jsou náklady na dodávky a využívání energie násobkem nákladů na energetickou daň. |
| --- | --- |

(42)

Sdružení VKO zpochybnilo závěr Komise, že vzhledem ke skutečnosti, že by navrhované opatření pokrývalo značnou část provozních nákladů, a umožnilo by tak příjemcům účtovat u jejich keramických výrobků nižší cenu, by toto opatření narušilo či mohlo narušit hospodářskou soutěž na relevantních trzích keramických výrobků. Podle sdružení VKO jsou náklady na dodávky a využívání energie násobkem nákladů na energetickou daň.

| (43) | Komise považuje toto tvrzení za nepodstatné. Podle judikatury Soudního dvora lepší soutěžní postavení určitého podniku vyplývající z opatření státní podpory obvykle znamená, že došlo k narušení hospodářské soutěže s ostatními konkurenčními podniky, kteří takovouto podporu neobdrželi (23). Na opatření se mimoto vztahuje čl. 107 odst. 1 SFEU, jelikož „může narušit hospodářskou soutěž“. Dotyčné osvobození od daně může narušit hospodářskou soutěž na trzích keramických výrobků, jelikož vede k snížení provozních nákladů příjemců podpory. Cílem navrhovaného opatření je ve skutečnosti zlepšení mezinárodního soutěžního postavení keramického průmyslu v Nizozemsku. Nizozemsko uvedlo, že by osvobození od daně přinejmenším do jisté míry obnovilo rovné podmínky pro toto výrobní odvětví na vnitřním trhu. Logicky je proto nutno vyvodit závěr, že i bez podrobných údajů dokládajících účinek opatření na hospodářskou soutěž v odvětví keramiky může opatření narušit hospodářskou soutěž na relevantních trzích keramických výrobků. |
| --- | --- |

(43)

Komise považuje toto tvrzení za nepodstatné. Podle judikatury Soudního dvora lepší soutěžní postavení určitého podniku vyplývající z opatření státní podpory obvykle znamená, že došlo k narušení hospodářské soutěže s ostatními konkurenčními podniky, kteří takovouto podporu neobdrželi (23). Na opatření se mimoto vztahuje čl. 107 odst. 1 SFEU, jelikož „může narušit hospodářskou soutěž“. Dotyčné osvobození od daně může narušit hospodářskou soutěž na trzích keramických výrobků, jelikož vede k snížení provozních nákladů příjemců podpory. Cílem navrhovaného opatření je ve skutečnosti zlepšení mezinárodního soutěžního postavení keramického průmyslu v Nizozemsku. Nizozemsko uvedlo, že by osvobození od daně přinejmenším do jisté míry obnovilo rovné podmínky pro toto výrobní odvětví na vnitřním trhu. Logicky je proto nutno vyvodit závěr, že i bez podrobných údajů dokládajících účinek opatření na hospodářskou soutěž v odvětví keramiky může opatření narušit hospodářskou soutěž na relevantních trzích keramických výrobků.

| (44) | Nizozemsko objasnilo, že cihlářský průmysl v Nizozemsku, na nějž připadá 85–90 % spotřeby zemního plynu a energie v nizozemském keramickém průmyslu, zaměstnává přibližně 1 500 osob. V roce 2008 mělo toto pododvětví obrat ve výši přibližně 370 milionů EUR. Nizozemský cihlářský průmysl vyváží zhruba 20 % svého ročního objemu výroby, zatímco úroveň dovozu odpovídá 8 % roční nizozemské výroby. Vzhledem k hmotnosti cihel je relevantní trh vymezen jako trh ve vzdálenosti přibližně 250 km od cihelny, v níž jsou cihly vyráběny. Relevantními soutěžními trhy pro toto pododvětví jsou proto Spojené království, Německo a Belgie. |
| --- | --- |

(44)

Nizozemsko objasnilo, že cihlářský průmysl v Nizozemsku, na nějž připadá 85–90 % spotřeby zemního plynu a energie v nizozemském keramickém průmyslu, zaměstnává přibližně 1 500 osob. V roce 2008 mělo toto pododvětví obrat ve výši přibližně 370 milionů EUR. Nizozemský cihlářský průmysl vyváží zhruba 20 % svého ročního objemu výroby, zatímco úroveň dovozu odpovídá 8 % roční nizozemské výroby. Vzhledem k hmotnosti cihel je relevantní trh vymezen jako trh ve vzdálenosti přibližně 250 km od cihelny, v níž jsou cihly vyráběny. Relevantními soutěžními trhy pro toto pododvětví jsou proto Spojené království, Německo a Belgie.

| (45) | V dopise ze dne 26. května 2009 Nizozemsko Komisi požádalo, aby vyčíslila a odůvodnila svůj závěr, že navrhované opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na relevantních trzích v keramickém odvětví s odkazem na údaje nizozemského ústředního statistického úřadu (Centraal Bureau voor de Statistiek), které Nizozemsko předložilo Komisi ve fázi předběžného vyšetřování, a zejména údaje o dovozu a vývozu cihel, jež jsou uvedeny v tabulkách č. 1 a 2.

  Tabulka č. 1


  Vývoz nizozemských cihel do Německa a Belgie








  Rok | Procentní podíl | Podíl v EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 59 % z celkové částky 255 milionů EUR | 150 milionů |
| 2006 | 64 % z celkové částky 234 milionů EUR | 150 milionů |
| 2005 | 68 % z celkové částky 213 milionů EUR | 145 milionů |
| 2004 | 74 % z celkové částky 242 milionů EUR | 180 milionů |
| 2003 | 82 % z celkové částky 234 milionů EUR | 191 milionů |
| 2002 | 80 % z celkové částky 183 milionů EUR | 146 milionů |
| 2001 | 95 % z celkové částky 189 milionů EUR | 180 milionů |

(45)

V dopise ze dne 26. května 2009 Nizozemsko Komisi požádalo, aby vyčíslila a odůvodnila svůj závěr, že navrhované opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na relevantních trzích v keramickém odvětví s odkazem na údaje nizozemského ústředního statistického úřadu (Centraal Bureau voor de Statistiek), které Nizozemsko předložilo Komisi ve fázi předběžného vyšetřování, a zejména údaje o dovozu a vývozu cihel, jež jsou uvedeny v tabulkách č. 1 a 2.

Tabulka č. 1

Vývoz nizozemských cihel do Německa a Belgie

Rok

Procentní podíl

Podíl v EUR

2007

59 % z celkové částky 255 milionů EUR

150 milionů

2006

64 % z celkové částky 234 milionů EUR

150 milionů

2005

68 % z celkové částky 213 milionů EUR

145 milionů

2004

74 % z celkové částky 242 milionů EUR

180 milionů

2003

82 % z celkové částky 234 milionů EUR

191 milionů

2002

80 % z celkové částky 183 milionů EUR

146 milionů

2001

95 % z celkové částky 189 milionů EUR

180 milionů

| (46) | Údaje uvedené v tabulce č. 1 je podle Nizozemska nutno posoudit na základě níže uvedených skutečností. Na počátku tohoto století trhy pro stavbu domů a bytů v Německu a Nizozemsku značně stagnovaly (v roce 2000/2001 utrpěl německý cihlářský průmysl ztrátu ve výši téměř 20 % obratu a prodeje). Poté se situace na nizozemském a německém trhu bydlení zlepšila a vrcholu dosáhla v letech 2006 a 2007. Podle Nizozemska údaje německého svazu výrobců cihel (Ziegelverband) prokazují, že se německé výrobní odvětví začalo od roku 2004/2005 zotavovat. Nizozemsko však podotklo, že předložené údaje nizozemského ústředního statistického úřadu prokazují, že od té doby vývoz nizozemských cihel do Německa vázne. Stručně, na počátku století utrpělo německé i nizozemské výrobní odvětví velké ztráty na německém trhu, německý cihlářský průmysl však v důsledku zotavení trhu bydlení v Německu roste, zatímco nizozemští výrobci cihel nikoli. Podle Nizozemska toto potvrzují údaje o dovozu z Německa uvedené v tabulce č. 2.

  Tabulka č. 2


  Dovoz z Německa do Nizozemska








  Rok | Procentní podíl | Podíl v EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 42 % z celkové částky 91 milionů EUR | 36 milionů |
| 2006 | 25 % z celkové částky 101 milionů EUR | 25 milionů |
| 2005 | 22 % z celkové částky 82 milionů EUR | 18 milionů |
| 2004 | 17 % z celkové částky 121 milionů EUR | 21 milionů |
| 2003 | 16 % z celkové částky 110 milionů EUR | 18 milionů |
| 2002 | 18 % z celkové částky 107 milionů EUR | 20 milionů |
| 2001 | 11 % z celkové částky 124 milionů EUR | 14 milionů |
| 2000 | 12 % z celkové částky 155 milionů EUR | 19 milionů |

(46)

Údaje uvedené v tabulce č. 1 je podle Nizozemska nutno posoudit na základě níže uvedených skutečností. Na počátku tohoto století trhy pro stavbu domů a bytů v Německu a Nizozemsku značně stagnovaly (v roce 2000/2001 utrpěl německý cihlářský průmysl ztrátu ve výši téměř 20 % obratu a prodeje). Poté se situace na nizozemském a německém trhu bydlení zlepšila a vrcholu dosáhla v letech 2006 a 2007. Podle Nizozemska údaje německého svazu výrobců cihel (Ziegelverband) prokazují, že se německé výrobní odvětví začalo od roku 2004/2005 zotavovat. Nizozemsko však podotklo, že předložené údaje nizozemského ústředního statistického úřadu prokazují, že od té doby vývoz nizozemských cihel do Německa vázne. Stručně, na počátku století utrpělo německé i nizozemské výrobní odvětví velké ztráty na německém trhu, německý cihlářský průmysl však v důsledku zotavení trhu bydlení v Německu roste, zatímco nizozemští výrobci cihel nikoli. Podle Nizozemska toto potvrzují údaje o dovozu z Německa uvedené v tabulce č. 2.

Tabulka č. 2

Dovoz z Německa do Nizozemska

Rok

Procentní podíl

Podíl v EUR

2007

42 % z celkové částky 91 milionů EUR

36 milionů

2006

25 % z celkové částky 101 milionů EUR

25 milionů

2005

22 % z celkové částky 82 milionů EUR

18 milionů

2004

17 % z celkové částky 121 milionů EUR

21 milionů

2003

16 % z celkové částky 110 milionů EUR

18 milionů

2002

18 % z celkové částky 107 milionů EUR

20 milionů

2001

11 % z celkové částky 124 milionů EUR

14 milionů

2000

12 % z celkové částky 155 milionů EUR

19 milionů

| (47) | Nizozemsko uvedlo, že údaje v tabulce č. 2 prokazují silný růst dovozu německých cihel do Nizozemska od roku 2006/2007. Údaje, které Nizozemsko předložilo pro první čtvrtletí roku 2008, prokazují, že tato tendence pokračuje. Podle Nizozemska využívá německý keramický průmysl osvobození od energetické daně od srpna 2006, přičemž toto osvobození vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2004.

  Tabulka č. 3


  Vývoz z Nizozemska do jiných členských států než Belgie a Německo (zejména Spojené království a Irsko)








  Rok | Procentní podíl | v EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 40 % z celkové částky 255 milionů EUR | 102 milionů EUR |
| 2006 | 37 % z celkové částky 234 milionů EUR | 86 milionů EUR |
| 2005 | 32 % z celkové částky 213 milionů EUR | 68 milionů EUR |
| 2004 | 17 % z celkové částky 242 milionů EUR | 41 milionů EUR |
| 2003 | 10 % z celkové částky 234 milionů EUR | 23 milionů EUR |
| 2002 | 18 % z celkové částky 183 milionů EUR | 32 milionů EUR |
| 2001 | 12 % z celkové částky 189 milionů EUR | 23 milionů EUR |

(47)

Nizozemsko uvedlo, že údaje v tabulce č. 2 prokazují silný růst dovozu německých cihel do Nizozemska od roku 2006/2007. Údaje, které Nizozemsko předložilo pro první čtvrtletí roku 2008, prokazují, že tato tendence pokračuje. Podle Nizozemska využívá německý keramický průmysl osvobození od energetické daně od srpna 2006, přičemž toto osvobození vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2004.

Tabulka č. 3

Vývoz z Nizozemska do jiných členských států než Belgie a Německo (zejména Spojené království a Irsko)

Rok

Procentní podíl

v EUR

2007

40 % z celkové částky 255 milionů EUR

102 milionů EUR

2006

37 % z celkové částky 234 milionů EUR

86 milionů EUR

2005

32 % z celkové částky 213 milionů EUR

68 milionů EUR

2004

17 % z celkové částky 242 milionů EUR

41 milionů EUR

2003

10 % z celkové částky 234 milionů EUR

23 milionů EUR

2002

18 % z celkové částky 183 milionů EUR

32 milionů EUR

2001

12 % z celkové částky 189 milionů EUR

23 milionů EUR

| (48) | Na základě těchto údajů Nizozemsko uvedlo, že důležitým faktorem, který pomáhá objasnit vyšší vývoz do těchto zemí, je velmi výhodný směnný kurz mezi britskou librou a eurem. Tento faktor, jak tvrdí nizozemské orgány, vyrovnává vysoké dopravní náklady. |
| --- | --- |

(48)

Na základě těchto údajů Nizozemsko uvedlo, že důležitým faktorem, který pomáhá objasnit vyšší vývoz do těchto zemí, je velmi výhodný směnný kurz mezi britskou librou a eurem. Tento faktor, jak tvrdí nizozemské orgány, vyrovnává vysoké dopravní náklady.

| (49) | Komise uznává, že informace prokazují, že v průběhu let 1998–2007 klesl význam Německa a Belgie jako cílových míst vývozu nizozemských cihel, že se v letech 2000–2007 zvýšil dovoz německých cihel do Nizozemska a že v období 2001–2007 vzrostl vývoz do jiných zemí než Německo a Belgie (zejména Spojeného království a Irska). Co se týká údajů předložených pro ostatní země, zejména Spojené království a Irsko, nárůst vývozu je zapříčiněn především příznivým směnným kurzem. |
| --- | --- |

(49)

Komise uznává, že informace prokazují, že v průběhu let 1998–2007 klesl význam Německa a Belgie jako cílových míst vývozu nizozemských cihel, že se v letech 2000–2007 zvýšil dovoz německých cihel do Nizozemska a že v období 2001–2007 vzrostl vývoz do jiných zemí než Německo a Belgie (zejména Spojeného království a Irska). Co se týká údajů předložených pro ostatní země, zejména Spojené království a Irsko, nárůst vývozu je zapříčiněn především příznivým směnným kurzem.

| (50) | Tyto údaje jsou informativní, pokud jde o obchodní toky v segmentu cihel mezi Nizozemskem a sousedními zeměmi Německem, Belgií a Spojeným královstvím, neumožňují však vyvodit závěr, že daňové opatření nemůže narušit hospodářskou soutěž na relevantních trzích keramického průmyslu. Aby opatření spadalo do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU postačuje (jak bylo uvedeno), aby existovala možnost takového narušení. |
| --- | --- |

(50)

Tyto údaje jsou informativní, pokud jde o obchodní toky v segmentu cihel mezi Nizozemskem a sousedními zeměmi Německem, Belgií a Spojeným královstvím, neumožňují však vyvodit závěr, že daňové opatření nemůže narušit hospodářskou soutěž na relevantních trzích keramického průmyslu. Aby opatření spadalo do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU postačuje (jak bylo uvedeno), aby existovala možnost takového narušení.

| (51) | Opatření pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy, jelikož keramické výrobky jsou nakupovány a prodávány na mezinárodní úrovni, jak lze zjistit ze statistických údajů poskytnutých Nizozemskem, které jsou uvedeny v tabulkách č. 1, 2 a 3. |
| --- | --- |

(51)

Opatření pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy, jelikož keramické výrobky jsou nakupovány a prodávány na mezinárodní úrovni, jak lze zjistit ze statistických údajů poskytnutých Nizozemskem, které jsou uvedeny v tabulkách č. 1, 2 a 3.

| (52) | Na základě výše uvedených skutečností zastává Komise názor, že oznámené opatření představuje státní podporu, na kterou se vztahuje čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(52)

Na základě výše uvedených skutečností zastává Komise názor, že oznámené opatření představuje státní podporu, na kterou se vztahuje čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (53) | Nizozemsko splnilo povinnost uloženou v čl. 108 odst. 3 SFEU tím, že opatření podpory oznámilo před jeho provedením. |
| --- | --- |

(53)

Nizozemsko splnilo povinnost uloženou v čl. 108 odst. 3 SFEU tím, že opatření podpory oznámilo před jeho provedením.

| (54) | Komise zastává názor, že navrhované osvobození od daně je nutno posoudit na základě pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. Daným typem osvobození od ekologických daní, jenž je předmětem tohoto oznámení, se výslovně zabývá kapitola 4 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí, „Podpora ve formě snížení ekologických daní nebo osvobození od ekologických daní“. Za účelem posouzení dotyčného osvobození od daně je nutno považovat kapitolu 4 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí za vyčerpávající. Opatření proto nelze posoudit na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, jak tvrdí Nizozemsko. |
| --- | --- |

(54)

Komise zastává názor, že navrhované osvobození od daně je nutno posoudit na základě pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. Daným typem osvobození od ekologických daní, jenž je předmětem tohoto oznámení, se výslovně zabývá kapitola 4 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí, „Podpora ve formě snížení ekologických daní nebo osvobození od ekologických daní“. Za účelem posouzení dotyčného osvobození od daně je nutno považovat kapitolu 4 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí za vyčerpávající. Opatření proto nelze posoudit na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, jak tvrdí Nizozemsko.

| (55) | Nizozemsko souhlasí s Komisí, že navrhované osvobození je nutno považovat za „osvobození od ekologických daní“ ve smyslu pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí (24). Nizozemsko to však nepovažuje za dostatečné, aby opatření spadalo do oblasti působnosti těchto pokynů. Podle názoru Nizozemska opatření nesplňuje požadavek v bodě 151 pokynů, v němž se hovoří o opatření, které „přispívá alespoň nepřímo ke zlepšení ochrany životního prostředí“, jelikož navrhované osvobození od daně tento cíl nesleduje. |
| --- | --- |

(55)

Nizozemsko souhlasí s Komisí, že navrhované osvobození je nutno považovat za „osvobození od ekologických daní“ ve smyslu pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí (24). Nizozemsko to však nepovažuje za dostatečné, aby opatření spadalo do oblasti působnosti těchto pokynů. Podle názoru Nizozemska opatření nesplňuje požadavek v bodě 151 pokynů, v němž se hovoří o opatření, které „přispívá alespoň nepřímo ke zlepšení ochrany životního prostředí“, jelikož navrhované osvobození od daně tento cíl nesleduje.

| (56) | Toto odůvodnění nelze přijmout. Jak název kapitoly 4 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí („Podpora ve formě snížení ekologických daní nebo osvobození od ekologických daní“), tak i první část bodu 151 (která je totožná) objasňují, že se na navrhovanou podporu vztahuje tato kapitola. Zmíněná kapitola obsahuje podrobná ustanovení, která objasňují, za jakých podmínek se osvobození od ekologických daní považuje za slučitelné s vnitřním trhem. Bod 151 pokynů stanoví obecnou podmínku slučitelnosti osvobození od ekologických daní podle kapitoly 4. Tento bod uvádí, že podporu lze prohlásit za slučitelnou pouze v případě, pokud „přispívá alespoň nepřímo ke zlepšení ochrany životního prostředí“. |
| --- | --- |

(56)

Toto odůvodnění nelze přijmout. Jak název kapitoly 4 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí („Podpora ve formě snížení ekologických daní nebo osvobození od ekologických daní“), tak i první část bodu 151 (která je totožná) objasňují, že se na navrhovanou podporu vztahuje tato kapitola. Zmíněná kapitola obsahuje podrobná ustanovení, která objasňují, za jakých podmínek se osvobození od ekologických daní považuje za slučitelné s vnitřním trhem. Bod 151 pokynů stanoví obecnou podmínku slučitelnosti osvobození od ekologických daní podle kapitoly 4. Tento bod uvádí, že podporu lze prohlásit za slučitelnou pouze v případě, pokud „přispívá alespoň nepřímo ke zlepšení ochrany životního prostředí“.

| (57) | K objasnění podstaty bodu 151 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí Komise podotýká, že navrhované osvobození od ekologických daní může zajistit možnost stanovení či zachování vyšších sazeb vnitrostátních ekologických daní pro ostatní podniky, takže může mít kladný dopad na životní prostředí, přinejmenším nepřímo (25). Komise nechápe žádné z tvrzení, která předložilo Nizozemsko nebo sdružení VKO s cílem prokázat, že navrhované osvobození od daně přispěje k dalšímu uplatňování dotyčné nizozemské ekologické daně. Nizozemsko uvedlo, že se sazba daně v nejvyšším pásmu současně se vstupem osvobození od daně v platnost zvýší, používá však toto tvrzení s cílem doložit, že navrhované osvobození nepovede ke ztrátě státních prostředků, a nezdá se, že by tvrdilo, že navrhované osvobození je nutné, aby bylo možno zajistit toto zvýšení. Nebylo tudíž prokázáno, že je splněn bod 151 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(57)

K objasnění podstaty bodu 151 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí Komise podotýká, že navrhované osvobození od ekologických daní může zajistit možnost stanovení či zachování vyšších sazeb vnitrostátních ekologických daní pro ostatní podniky, takže může mít kladný dopad na životní prostředí, přinejmenším nepřímo (25). Komise nechápe žádné z tvrzení, která předložilo Nizozemsko nebo sdružení VKO s cílem prokázat, že navrhované osvobození od daně přispěje k dalšímu uplatňování dotyčné nizozemské ekologické daně. Nizozemsko uvedlo, že se sazba daně v nejvyšším pásmu současně se vstupem osvobození od daně v platnost zvýší, používá však toto tvrzení s cílem doložit, že navrhované osvobození nepovede ke ztrátě státních prostředků, a nezdá se, že by tvrdilo, že navrhované osvobození je nutné, aby bylo možno zajistit toto zvýšení. Nebylo tudíž prokázáno, že je splněn bod 151 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí.

| (58) | Komise si od Nizozemska vyžádala informace, aby mohla posoudit slučitelnost podpory na základě kritéria stanoveného v kapitole 4 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí, se zvláštním odkazem na nezbytnost a přiměřenost podpory a její účinky na odvětví keramiky, jak je požadováno v bodech 155–159 pokynů (26). |
| --- | --- |

(58)

Komise si od Nizozemska vyžádala informace, aby mohla posoudit slučitelnost podpory na základě kritéria stanoveného v kapitole 4 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí, se zvláštním odkazem na nezbytnost a přiměřenost podpory a její účinky na odvětví keramiky, jak je požadováno v bodech 155–159 pokynů (26).

| (59) | Pokud jde o nezbytnost podpory, Komise položila řadu konkrétních otázek, aby mohla posoudit, zda by případný značný nárůst výrobních nákladů nizozemského keramického průmyslu (kvůli ekologické dani) bylo možno přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje. Vyžádala si rovněž informace zejména k těmto bodům: údaje o objemu prodeje keramického průmyslu na relevantních trzích za posledních 10 let; sazba energetické daně a celková částka uhrazené daně; celkové náklady na energii na podnik za posledních 10 let; odhady cenové pružnosti výrobků daného výrobního odvětví na relevantních trzích; odhady prodejních ztrát nebo snížených zisků či obojího; informace o vývoji obchodních toků v nizozemském keramickém průmyslu a o vývoji obchodních toků z Nizozemska na relevantní zeměpisné trhy a z relevantních zeměpisných trhů do Nizozemska; podíly příjemců na relevantních zeměpisných trzích a případné další faktory, které mohou hrát úlohu při posouzení prostoru pro přenesení nákladů. Komise položila Nizozemsku rovněž dotazy týkající se přiměřenosti podpory s odkazem na bod 159 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o nezbytnost podpory, Komise položila řadu konkrétních otázek, aby mohla posoudit, zda by případný značný nárůst výrobních nákladů nizozemského keramického průmyslu (kvůli ekologické dani) bylo možno přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje. Vyžádala si rovněž informace zejména k těmto bodům: údaje o objemu prodeje keramického průmyslu na relevantních trzích za posledních 10 let; sazba energetické daně a celková částka uhrazené daně; celkové náklady na energii na podnik za posledních 10 let; odhady cenové pružnosti výrobků daného výrobního odvětví na relevantních trzích; odhady prodejních ztrát nebo snížených zisků či obojího; informace o vývoji obchodních toků v nizozemském keramickém průmyslu a o vývoji obchodních toků z Nizozemska na relevantní zeměpisné trhy a z relevantních zeměpisných trhů do Nizozemska; podíly příjemců na relevantních zeměpisných trzích a případné další faktory, které mohou hrát úlohu při posouzení prostoru pro přenesení nákladů. Komise položila Nizozemsku rovněž dotazy týkající se přiměřenosti podpory s odkazem na bod 159 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí.

| (60) | V reakci na dopis Komise ze dne 7. října 2009 poskytlo Nizozemsko informace pro hypotetického průměrného výrobce cihel v Nizozemsku (27). Nizozemsko uvedlo, že nebylo možné odpovědět na dotazy Komise pro všechna pododvětví nizozemského keramického průmyslu, jelikož v některých pododvětvích, jako jsou obklady, keramické trubky a sanitární keramika, existuje pouze jeden nizozemský dodavatel. Reprezentativní situaci bylo možno popsat pro výrobce cihel, jelikož v současnosti se jich v Nizozemsku nachází 13 s přibližně 40 výrobními závody. V ostatních případech, jako jsou například dekorativní kameninové výrobky, se Nizozemsko domnívalo, že v krátké časové lhůtě nelze získat dostatečné informace o příslušném pododvětví. |
| --- | --- |

(60)

V reakci na dopis Komise ze dne 7. října 2009 poskytlo Nizozemsko informace pro hypotetického průměrného výrobce cihel v Nizozemsku (27). Nizozemsko uvedlo, že nebylo možné odpovědět na dotazy Komise pro všechna pododvětví nizozemského keramického průmyslu, jelikož v některých pododvětvích, jako jsou obklady, keramické trubky a sanitární keramika, existuje pouze jeden nizozemský dodavatel. Reprezentativní situaci bylo možno popsat pro výrobce cihel, jelikož v současnosti se jich v Nizozemsku nachází 13 s přibližně 40 výrobními závody. V ostatních případech, jako jsou například dekorativní kameninové výrobky, se Nizozemsko domnívalo, že v krátké časové lhůtě nelze získat dostatečné informace o příslušném pododvětví.

| (61) | Komise podotýká, že v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 11. února 2009 uvedla, že si již vyžádala tyto dodatečné informace (včetně informací o jednotlivých segmentech keramického průmyslu, jak je určilo Nizozemsko) v průběhu fáze předběžného vyšetřování, že však tyto informace neobdržela. |
| --- | --- |

(61)

Komise podotýká, že v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 11. února 2009 uvedla, že si již vyžádala tyto dodatečné informace (včetně informací o jednotlivých segmentech keramického průmyslu, jak je určilo Nizozemsko) v průběhu fáze předběžného vyšetřování, že však tyto informace neobdržela.

| (62) | Komise se nedomnívá, že informace o jednom hypotetickém průměrném výrobci cihel postačují pro posouzení slučitelnosti navrhované daňové výjimky pro celý keramický průmysl v Nizozemsku, jelikož jednoho konkrétního průměrného výrobce nelze považovat za reprezentativního pro celé výrobní odvětví. Jak zdůraznilo samotné Nizozemsko ve vztahu k údajům o dovozu a vývozu, které předložilo Komisi, příslušné údaje se týkají pouze segmentu cihel a nelze je automaticky použít jako vzor, pokud jde o tendence v ostatních segmentech keramického průmyslu, jelikož každý z těchto segmentů má zvláštní kombinaci výrobků/trhů, v níž hrají úlohu jiné ekonomické faktory. Sdružení VKO dospělo ve svém prohlášení ze dne 24. května 2009 k podobnému závěru (28). Tvrzení, že nelze poskytnout informace ohledně pododvětví, v nichž působí pouze jeden příjemce, není přesvědčivé. Právě naopak, může být snazší získat informace o individuálním podniku (jak nedávno prokázal dánský případ (29). |
| --- | --- |

(62)

Komise se nedomnívá, že informace o jednom hypotetickém průměrném výrobci cihel postačují pro posouzení slučitelnosti navrhované daňové výjimky pro celý keramický průmysl v Nizozemsku, jelikož jednoho konkrétního průměrného výrobce nelze považovat za reprezentativního pro celé výrobní odvětví. Jak zdůraznilo samotné Nizozemsko ve vztahu k údajům o dovozu a vývozu, které předložilo Komisi, příslušné údaje se týkají pouze segmentu cihel a nelze je automaticky použít jako vzor, pokud jde o tendence v ostatních segmentech keramického průmyslu, jelikož každý z těchto segmentů má zvláštní kombinaci výrobků/trhů, v níž hrají úlohu jiné ekonomické faktory. Sdružení VKO dospělo ve svém prohlášení ze dne 24. května 2009 k podobnému závěru (28). Tvrzení, že nelze poskytnout informace ohledně pododvětví, v nichž působí pouze jeden příjemce, není přesvědčivé. Právě naopak, může být snazší získat informace o individuálním podniku (jak nedávno prokázal dánský případ (29).

| (63) | Část požadovaných informací nebyla mimoto poskytnuta. Jak je uvedeno například v 59. bodě odůvodnění, Komise si vyžádala informace týkající se nezbytnosti a přiměřenosti podpory. Co se týká nezbytnosti podpory, Komise si vyžádala odhady cenové pružnosti výrobků daného výrobního odvětví na relevantních trzích, odhady prodejních ztrát nebo snížených zisků či obojího, podíly příjemců na relevantních zeměpisných trzích a vývoj podílu nizozemských výrobců na těchto trzích. V dopise ze dne 9. října 2009 poskytla Komise Nizozemsku dodatečnou příležitost doplnit chybějící informace, tyto však nebyly předloženy. |
| --- | --- |

(63)

Část požadovaných informací nebyla mimoto poskytnuta. Jak je uvedeno například v 59. bodě odůvodnění, Komise si vyžádala informace týkající se nezbytnosti a přiměřenosti podpory. Co se týká nezbytnosti podpory, Komise si vyžádala odhady cenové pružnosti výrobků daného výrobního odvětví na relevantních trzích, odhady prodejních ztrát nebo snížených zisků či obojího, podíly příjemců na relevantních zeměpisných trzích a vývoj podílu nizozemských výrobců na těchto trzích. V dopise ze dne 9. října 2009 poskytla Komise Nizozemsku dodatečnou příležitost doplnit chybějící informace, tyto však nebyly předloženy.

| (64) | Na základě dostupných informací lze provést následující analýzu týkající se segmentu cihel. |
| --- | --- |

(64)

Na základě dostupných informací lze provést následující analýzu týkající se segmentu cihel.

| (65) | Bod 155 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí uvádí, že při analýze systému daní, který obsahuje prvky státní podpory ve formě snížení těchto daní nebo osvobození od těchto daní, bude Komise zkoumat především nezbytnost a přiměřenost této podpory a její účinky na úroveň daného hospodářského odvětví. |
| --- | --- |

(65)

Bod 155 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí uvádí, že při analýze systému daní, který obsahuje prvky státní podpory ve formě snížení těchto daní nebo osvobození od těchto daní, bude Komise zkoumat především nezbytnost a přiměřenost této podpory a její účinky na úroveň daného hospodářského odvětví.

| (66) | V bodě 158 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí je uvedeno, že Komise bude podporu považovat za nezbytnou tehdy, budou-li splněny tyto tři kumulativní podmínky. Za prvé, výběr příjemce podpory musí být založen na objektivních a transparentních kritériích a podpora musí být v zásadě udělována stejným způsobem všem soutěžitelům ze stejného odvětví, pokud jsou v podobné konkrétní situaci (bod 158 písm. a) pokynů). Za druhé, daň bez snížení musí vést ke značnému nárůstu výrobních nákladů (bod 158 písm. b)). Za třetí, musí existovat jistota, že značný nárůst výrobních nákladů nelze přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje (bod 158 písm. c)). V této souvislosti mohou členské státy poskytnout odhady mimo jiné cenové pružnosti výrobků v daném odvětví na relevantním zeměpisném trhu a odhady prodejních ztrát nebo snížených zisků společností v daném odvětví nebo kategorii. |
| --- | --- |

(66)

V bodě 158 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí je uvedeno, že Komise bude podporu považovat za nezbytnou tehdy, budou-li splněny tyto tři kumulativní podmínky. Za prvé, výběr příjemce podpory musí být založen na objektivních a transparentních kritériích a podpora musí být v zásadě udělována stejným způsobem všem soutěžitelům ze stejného odvětví, pokud jsou v podobné konkrétní situaci (bod 158 písm. a) pokynů). Za druhé, daň bez snížení musí vést ke značnému nárůstu výrobních nákladů (bod 158 písm. b)). Za třetí, musí existovat jistota, že značný nárůst výrobních nákladů nelze přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje (bod 158 písm. c)). V této souvislosti mohou členské státy poskytnout odhady mimo jiné cenové pružnosti výrobků v daném odvětví na relevantním zeměpisném trhu a odhady prodejních ztrát nebo snížených zisků společností v daném odvětví nebo kategorii.

| (67) | Nizozemsko tvrdilo, že osvobození od daně je zaměřeno na proces výroby keramiky: pro výjimku jsou způsobilí všichni výrobci keramických výrobků a všichni soutěžitelé v odvětví keramiky (nebo na stejném relevantním trhu, jsou-li v podobné konkrétní situaci), pokud splňují tato kritéria:






  — | musí existovat dodávky zemního plynu, |
| --- | --- | --- |

(67)

Nizozemsko tvrdilo, že osvobození od daně je zaměřeno na proces výroby keramiky: pro výjimku jsou způsobilí všichni výrobci keramických výrobků a všichni soutěžitelé v odvětví keramiky (nebo na stejném relevantním trhu, jsou-li v podobné konkrétní situaci), pokud splňují tato kritéria:

—

musí existovat dodávky zemního plynu,

| — | zemní plyn musí být využíván u technických zařízení pro výrobu výrobků zahříváním, |
| --- | --- |

—

zemní plyn musí být využíván u technických zařízení pro výrobu výrobků zahříváním,

| — | výrobky musí sestávat nejméně z 90 % z jílu. |
| --- | --- |

—

výrobky musí sestávat nejméně z 90 % z jílu.

| (68) | Tato kritéria jsou stanovena v předloze právních předpisů (30). Zdá se proto, že kritéria určující výběr příjemců jsou objektivní a transparentní. |
| --- | --- |

(68)

Tato kritéria jsou stanovena v předloze právních předpisů (30). Zdá se proto, že kritéria určující výběr příjemců jsou objektivní a transparentní.

| (69) | Požadavek, aby při neexistenci snížení daň vedla k značnému nárůstu výrobních nákladů, se bude považovat za splněný (jak je objasněno v poznámce pod čarou č. 55 pokynů), pokud je příjemce „energeticky náročným podnikem“ ve smyslu čl. 17 odst. 1 písm. a) směrnice o zdanění energie, tj. podnikem, u kterého buď nákupy energetických produktů a elektřiny činí alespoň 3,0 % hodnoty produkce (31), nebo vnitrostátní splatná daň z energie činí alespoň 0,5 % přidané hodnoty. |
| --- | --- |

(69)

Požadavek, aby při neexistenci snížení daň vedla k značnému nárůstu výrobních nákladů, se bude považovat za splněný (jak je objasněno v poznámce pod čarou č. 55 pokynů), pokud je příjemce „energeticky náročným podnikem“ ve smyslu čl. 17 odst. 1 písm. a) směrnice o zdanění energie, tj. podnikem, u kterého buď nákupy energetických produktů a elektřiny činí alespoň 3,0 % hodnoty produkce (31), nebo vnitrostátní splatná daň z energie činí alespoň 0,5 % přidané hodnoty.

| (70) | Nizozemsko uvedlo, že výrobci cihel patří ke skupině energeticky náročných uživatelů, jelikož jejich náklady na energii představují 20–30 % jejich celkových výrobních nákladů. Nizozemsko neupřesnilo, v jakém poměru jsou celkové výrobní náklady k hodnotě produkce; lze však předpokládat, že v případě běžných podmínek podnikání, tj. je-li zboží prodáváno za cenu vyšší než výrobní náklady, budou výrobní náklady nižší než hodnota produkce, jelikož hodnota produkce je spojena s obratem, a tudíž cenou prodávaného výrobku. Za předpokladu běžných podmínek podnikání bude proto podíl nákladů na energii na hodnotě produkce nižší než podíl nákladů na energii na výrobních nákladech předložených Nizozemskem. Lze rovněž předpokládat, že hodnota produkce nebude o mnoho vyšší než výrobní náklady, a podíl nákladů na energii bude sahat od 20–30 %, jsou-li jmenovatelem výrobní náklady, po méně než 3 %, je-li jmenovatelem hodnota produkce. Komise proto uznává, že podniky v nizozemském keramickém průmyslu jsou „energeticky náročnými podniky“ ve smyslu výše uvedené směrnice, takže je splněn požadavek týkající se značného nárůstu nákladů uvedený v bodě 158 písm. b). Komise tudíž své posouzení založila na právní domněnce uvedené v poznámce č. 55 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(70)

Nizozemsko uvedlo, že výrobci cihel patří ke skupině energeticky náročných uživatelů, jelikož jejich náklady na energii představují 20–30 % jejich celkových výrobních nákladů. Nizozemsko neupřesnilo, v jakém poměru jsou celkové výrobní náklady k hodnotě produkce; lze však předpokládat, že v případě běžných podmínek podnikání, tj. je-li zboží prodáváno za cenu vyšší než výrobní náklady, budou výrobní náklady nižší než hodnota produkce, jelikož hodnota produkce je spojena s obratem, a tudíž cenou prodávaného výrobku. Za předpokladu běžných podmínek podnikání bude proto podíl nákladů na energii na hodnotě produkce nižší než podíl nákladů na energii na výrobních nákladech předložených Nizozemskem. Lze rovněž předpokládat, že hodnota produkce nebude o mnoho vyšší než výrobní náklady, a podíl nákladů na energii bude sahat od 20–30 %, jsou-li jmenovatelem výrobní náklady, po méně než 3 %, je-li jmenovatelem hodnota produkce. Komise proto uznává, že podniky v nizozemském keramickém průmyslu jsou „energeticky náročnými podniky“ ve smyslu výše uvedené směrnice, takže je splněn požadavek týkající se značného nárůstu nákladů uvedený v bodě 158 písm. b). Komise tudíž své posouzení založila na právní domněnce uvedené v poznámce č. 55 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí.

| (71) | S ohledem na kritérium uvedené v bodě 158 písm. c) pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí byly položeny podrobné otázky za účelem posouzení, zda by mohl být značný nárůst výrobních nákladů přenesen na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje. Nizozemsko bylo zejména požádáno, aby poskytlo údaje o prodeji keramického průmyslu na relevantních trzích za posledních 10 let; o sazbě energetické daně a o celkové výši uhrazené daně; o celkových nákladech na energii na podnik za posledních 10 let; odhady cenové pružnosti výrobků daného výrobního odvětví na relevantních trzích; odhady prodejních ztrát nebo snížených zisků či obojího; informace o vývoji obchodních toků v nizozemském keramickém průmyslu a o vývoji obchodních toků z Nizozemska na relevantní zeměpisné trhy a z relevantních zeměpisných trhů; údaje o podílech příjemců na relevantních zeměpisných trzích a jiných faktorech, které by mohly hrát úlohu při posouzení prostoru pro přenesení nákladů (viz 59. a 63. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(71)

S ohledem na kritérium uvedené v bodě 158 písm. c) pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí byly položeny podrobné otázky za účelem posouzení, zda by mohl být značný nárůst výrobních nákladů přenesen na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje. Nizozemsko bylo zejména požádáno, aby poskytlo údaje o prodeji keramického průmyslu na relevantních trzích za posledních 10 let; o sazbě energetické daně a o celkové výši uhrazené daně; o celkových nákladech na energii na podnik za posledních 10 let; odhady cenové pružnosti výrobků daného výrobního odvětví na relevantních trzích; odhady prodejních ztrát nebo snížených zisků či obojího; informace o vývoji obchodních toků v nizozemském keramickém průmyslu a o vývoji obchodních toků z Nizozemska na relevantní zeměpisné trhy a z relevantních zeměpisných trhů; údaje o podílech příjemců na relevantních zeměpisných trzích a jiných faktorech, které by mohly hrát úlohu při posouzení prostoru pro přenesení nákladů (viz 59. a 63. bod odůvodnění).

| (72) | Nizozemsko potvrdilo, že příslušné náklady mohou být v zásadě přeneseny, uvedlo však, že je to stále obtížnější. V posledních letech výrobci, kteří nebyli s to přenést náklady, své výrobní závody uzavřeli nebo vyhlásili úpadek. Nizozemsko však neposkytlo žádné důkazy s cílem prokázat příčinnou souvislost mezi náklady daně a skutečností, že tyto podniky ukončily podnikání. Komise podotýká, že je na členském státu, aby poskytl potřebné informace k doložení svých tvrzení. |
| --- | --- |

(72)

Nizozemsko potvrdilo, že příslušné náklady mohou být v zásadě přeneseny, uvedlo však, že je to stále obtížnější. V posledních letech výrobci, kteří nebyli s to přenést náklady, své výrobní závody uzavřeli nebo vyhlásili úpadek. Nizozemsko však neposkytlo žádné důkazy s cílem prokázat příčinnou souvislost mezi náklady daně a skutečností, že tyto podniky ukončily podnikání. Komise podotýká, že je na členském státu, aby poskytl potřebné informace k doložení svých tvrzení.

| (73) | Nizozemsko rovněž uvedlo, že cenová pružnost poptávky po cihlách je nízká, nedoložilo však toto tvrzení žádným odkazem na konkrétní údaje. |
| --- | --- |

(73)

Nizozemsko rovněž uvedlo, že cenová pružnost poptávky po cihlách je nízká, nedoložilo však toto tvrzení žádným odkazem na konkrétní údaje.

| (74) | Nizozemsko objasnilo, že se hospodářská soutěž v odvětví výroby cihel neustále zvyšuje kvůli dovozu podobných cihel vyrobených konkurenty v ostatních členských státech a že se podíl cihel vyrobených v Nizozemsku na trhu snižuje. V příloze dopisu ze dne 30. října 2009 poskytlo Nizozemsko dovozní a vývozní údaje prokazující, že se v posledních letech dovoz z Německa do Nizozemska zvýšil a že vývoz z Nizozemska do Německa a Belgie klesl (32). Hlavním důvodem je podle Nizozemska skutečnost, že zahraniční výrobci cihel využívají osvobození od energetických daní, zatímco nizozemští výrobci nikoli. |
| --- | --- |

(74)

Nizozemsko objasnilo, že se hospodářská soutěž v odvětví výroby cihel neustále zvyšuje kvůli dovozu podobných cihel vyrobených konkurenty v ostatních členských státech a že se podíl cihel vyrobených v Nizozemsku na trhu snižuje. V příloze dopisu ze dne 30. října 2009 poskytlo Nizozemsko dovozní a vývozní údaje prokazující, že se v posledních letech dovoz z Německa do Nizozemska zvýšil a že vývoz z Nizozemska do Německa a Belgie klesl (32). Hlavním důvodem je podle Nizozemska skutečnost, že zahraniční výrobci cihel využívají osvobození od energetických daní, zatímco nizozemští výrobci nikoli.

| (75) | Státní podpora, včetně osvobození od ekologických daní, však nemůže být v zásadě odůvodněna výhradně existencí srovnatelných opatření v ostatních členských státech. Pokud by se přijalo toto odůvodnění, znamenalo by to, že se připouští, že existence státních opatření v jednom členském státě umožňuje ostatním členským státům přijmout vyrovnávací opatření s cílem zmírnit účinky působící újmu jejich vlastnímu výrobnímu odvětví. Z hlediska státní podpory nelze odvetná opatření tohoto druhu přijmout. Skutečným prostředkem k odstranění újmy způsobené státní podporou není soutěžení v poskytování dotací, nýbrž prosazování pravidel státní podpory, včetně pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. Oznámené opatření proto nemůže být odůvodněno výhradně jako legitimní opravný prostředek s ohledem na podporu, která údajně existuje jinde; aby bylo možno opatření schválit, je nutno prokázat, že existuje značný nárůst nákladů, a že tyto náklady nelze přenést na spotřebitele. |
| --- | --- |

(75)

Státní podpora, včetně osvobození od ekologických daní, však nemůže být v zásadě odůvodněna výhradně existencí srovnatelných opatření v ostatních členských státech. Pokud by se přijalo toto odůvodnění, znamenalo by to, že se připouští, že existence státních opatření v jednom členském státě umožňuje ostatním členským státům přijmout vyrovnávací opatření s cílem zmírnit účinky působící újmu jejich vlastnímu výrobnímu odvětví. Z hlediska státní podpory nelze odvetná opatření tohoto druhu přijmout. Skutečným prostředkem k odstranění újmy způsobené státní podporou není soutěžení v poskytování dotací, nýbrž prosazování pravidel státní podpory, včetně pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. Oznámené opatření proto nemůže být odůvodněno výhradně jako legitimní opravný prostředek s ohledem na podporu, která údajně existuje jinde; aby bylo možno opatření schválit, je nutno prokázat, že existuje značný nárůst nákladů, a že tyto náklady nelze přenést na spotřebitele.

| (76) | Navzdory omezením v podobě dopravních nákladů, která zužují zeměpisný trh pro cihly na 250 km, z informací předložených Komisi lze vyvodit závěr, že cihlářský průmysl podléhá obchodu mezi členskými státy. Nizozemsko uvedlo, že se vyváží 20 % cihel, které jsou každoročně vyrobeny. Z předložených údajů mohla Komise vypočítat přibližnou hodnotu intenzity obchodu (33), která činí 75 %. Vzhledem k neexistenci konzistentních údajů však bylo nutno tento údaj o intenzitě obchodu vypočítat na základě údajů o obchodních tocích pro rok 2007 a údajů o obratu pro rok 2008. Z těchto skutečností může vyplývat, že se výrobní odvětví potýká s potížemi při přinášení daňové zátěže uložené Nizozemskem. Tvrzení, že je obtížné přenést nárůst nákladů, je však v rozporu s prohlášením Nizozemska, že dosud byla daň přenášena, a skutečností, že během období, pro něž byly poskytnuty údaje, vývoz nizozemského cihlářského průmyslu vzrostl z 189 milionů EUR v roce 2001 na 225 milionů EUR v roce 2007. Kvůli nedostatku dalších informací a údajů není možná průkaznější analýza. |
| --- | --- |

(76)

Navzdory omezením v podobě dopravních nákladů, která zužují zeměpisný trh pro cihly na 250 km, z informací předložených Komisi lze vyvodit závěr, že cihlářský průmysl podléhá obchodu mezi členskými státy. Nizozemsko uvedlo, že se vyváží 20 % cihel, které jsou každoročně vyrobeny. Z předložených údajů mohla Komise vypočítat přibližnou hodnotu intenzity obchodu (33), která činí 75 %. Vzhledem k neexistenci konzistentních údajů však bylo nutno tento údaj o intenzitě obchodu vypočítat na základě údajů o obchodních tocích pro rok 2007 a údajů o obratu pro rok 2008. Z těchto skutečností může vyplývat, že se výrobní odvětví potýká s potížemi při přinášení daňové zátěže uložené Nizozemskem. Tvrzení, že je obtížné přenést nárůst nákladů, je však v rozporu s prohlášením Nizozemska, že dosud byla daň přenášena, a skutečností, že během období, pro něž byly poskytnuty údaje, vývoz nizozemského cihlářského průmyslu vzrostl z 189 milionů EUR v roce 2001 na 225 milionů EUR v roce 2007. Kvůli nedostatku dalších informací a údajů není možná průkaznější analýza.

| (77) | Navzdory výslovné žádosti Komise, aby byly poskytnuty rovněž informace o podílech příjemců na relevantních zeměpisných trzích, nebyly předloženy žádné víceleté tržní údaje na podporu tvrzení Nizozemska, že podíl cihel vyrobených v Nizozemsku na trhu klesá. |
| --- | --- |

(77)

Navzdory výslovné žádosti Komise, aby byly poskytnuty rovněž informace o podílech příjemců na relevantních zeměpisných trzích, nebyly předloženy žádné víceleté tržní údaje na podporu tvrzení Nizozemska, že podíl cihel vyrobených v Nizozemsku na trhu klesá.

| (78) | Za účelem posouzení možnosti přenesení nákladů byly požadovány rovněž níže uvedené informace, nebyly však poskytnuty: informace o prodeji keramických výrobků, a to podle objemu a hodnoty za rok, pro průměrný podnik na každém relevantním trhu za posledních 10 let (ve skutečnosti bylo uvedeno, že segment cihel v Nizozemsku má roční obrat ve výši 370 milionů EUR, nebyly však uvedeny žádné informace o objemu; na základě historických údajů bylo rovněž odhadnuto, že segment dekorativních kameninových výrobků má roční obrat ve výši 7–10 milionů EUR); údaje o celkové částce energetické daně hrazené ročně podnikem na relevantním trhu za posledních 10 let (Nizozemsko poskytlo údaje pouze pro průměrnou cihelnu pro rok 2009); náklady na energii u podniku na relevantním trhu za posledních 10 let (Nizozemsko poskytlo pouze údaje pro průměrnou cihelnu pro rok 2009); odhady cenové pružnosti výrobků na relevantních trzích výrobků a zeměpisných trzích; odhady klesajícího obratu nebo zisku, či obou těchto parametrů, u podniků na těchto trzích a vývoj podílů nizozemských výrobců na relevantních zeměpisných trzích. Komise požádala rovněž o údaje o měnících se obchodních tocích v nizozemském keramickém průmyslu, tj. o dovozu do Nizozemska z relevantních zeměpisných trhů a vývozu z Nizozemska na tyto trhy, nebyly však poskytnuty žádné víceleté údaje s ohledem na celkový objem dovozu a vývozu keramického průmyslu (ani o změnách celkového obratu výrobního odvětví v průběhu let). Nelze tudíž vyvodit smysluplný závěr, co se týká úrovně intenzity obchodu v keramickém průmyslu, a pro cihlářský průmysl existuje pouze přibližná hodnota uvedená v 76. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(78)

Za účelem posouzení možnosti přenesení nákladů byly požadovány rovněž níže uvedené informace, nebyly však poskytnuty: informace o prodeji keramických výrobků, a to podle objemu a hodnoty za rok, pro průměrný podnik na každém relevantním trhu za posledních 10 let (ve skutečnosti bylo uvedeno, že segment cihel v Nizozemsku má roční obrat ve výši 370 milionů EUR, nebyly však uvedeny žádné informace o objemu; na základě historických údajů bylo rovněž odhadnuto, že segment dekorativních kameninových výrobků má roční obrat ve výši 7–10 milionů EUR); údaje o celkové částce energetické daně hrazené ročně podnikem na relevantním trhu za posledních 10 let (Nizozemsko poskytlo údaje pouze pro průměrnou cihelnu pro rok 2009); náklady na energii u podniku na relevantním trhu za posledních 10 let (Nizozemsko poskytlo pouze údaje pro průměrnou cihelnu pro rok 2009); odhady cenové pružnosti výrobků na relevantních trzích výrobků a zeměpisných trzích; odhady klesajícího obratu nebo zisku, či obou těchto parametrů, u podniků na těchto trzích a vývoj podílů nizozemských výrobců na relevantních zeměpisných trzích. Komise požádala rovněž o údaje o měnících se obchodních tocích v nizozemském keramickém průmyslu, tj. o dovozu do Nizozemska z relevantních zeměpisných trhů a vývozu z Nizozemska na tyto trhy, nebyly však poskytnuty žádné víceleté údaje s ohledem na celkový objem dovozu a vývozu keramického průmyslu (ani o změnách celkového obratu výrobního odvětví v průběhu let). Nelze tudíž vyvodit smysluplný závěr, co se týká úrovně intenzity obchodu v keramickém průmyslu, a pro cihlářský průmysl existuje pouze přibližná hodnota uvedená v 76. bodě odůvodnění.

| (79) | U ostatních segmentů určených Nizozemskem, zejména střešních tašek, kanalizačních trubek, sanitární keramiky, keramických obkladů a dlaždic, ohnivzdorných materiálů a porcelánu a dekorativních kameninových výrobků, Nizozemsko odkazuje na informace uvedené pro průměrný podnik v odvětví cihel. O jednotlivých segmentech byly poskytnuty pouze velmi omezené informace. V dopise ze dne 16. září 2008 Nizozemsko uvedlo velikost relevantního zeměpisného trhu pro každý segment a podíl vnitrostátního objemu výroby, který byl vyvezen nebo dovezen, v procentním vyjádření s upřesněním různých cílových míst vývozu (34). Podrobné informace pro jednotlivé segmenty, které požadovala Komise, jak je uvedeno v 78. bodě odůvodnění, však poskytnuty nebyly. |
| --- | --- |

(79)

U ostatních segmentů určených Nizozemskem, zejména střešních tašek, kanalizačních trubek, sanitární keramiky, keramických obkladů a dlaždic, ohnivzdorných materiálů a porcelánu a dekorativních kameninových výrobků, Nizozemsko odkazuje na informace uvedené pro průměrný podnik v odvětví cihel. O jednotlivých segmentech byly poskytnuty pouze velmi omezené informace. V dopise ze dne 16. září 2008 Nizozemsko uvedlo velikost relevantního zeměpisného trhu pro každý segment a podíl vnitrostátního objemu výroby, který byl vyvezen nebo dovezen, v procentním vyjádření s upřesněním různých cílových míst vývozu (34). Podrobné informace pro jednotlivé segmenty, které požadovala Komise, jak je uvedeno v 78. bodě odůvodnění, však poskytnuty nebyly.

| (80) | Na základě dostupných údajů není Komise s to dospět k zjištění, že nárůst výrobních nákladů nizozemských výrobců keramiky nelze přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje. Je proto třeba vyvodit závěr, že Nizozemsko neprokázalo, že je splněno kritérium stanovené v bodě 158 písm. c) pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(80)

Na základě dostupných údajů není Komise s to dospět k zjištění, že nárůst výrobních nákladů nizozemských výrobců keramiky nelze přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje. Je proto třeba vyvodit závěr, že Nizozemsko neprokázalo, že je splněno kritérium stanovené v bodě 158 písm. c) pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí.

| (81) | Komise se proto domnívá, že poskytnuté informace neprokazují, že je navrhovaná podpora pro nizozemský keramický průmysl nezbytná. Jen z tohoto důvodu je nutno vyvodit závěr, že opatření podpory není slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(81)

Komise se proto domnívá, že poskytnuté informace neprokazují, že je navrhovaná podpora pro nizozemský keramický průmysl nezbytná. Jen z tohoto důvodu je nutno vyvodit závěr, že opatření podpory není slučitelné s vnitřním trhem.

| (82) | Pokud jde o otázku přiměřenosti, bod 159 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí stanoví, že každý příjemce musí splnit jedno z těchto kritérií:






  a) | Příjemce podpory zaplatí poměrnou částku úrovně vnitrostátní daně, která ve velké míře odpovídá vlivu činnosti každého jednotlivého příjemce podpory na životní prostředí ve srovnání s vlivem činností spojených s nejúčinnějšími technologiemi v EHP. Příjemci může být uděleno nanejvýš snížení daní odpovídající nárůstu výrobních nákladů vyplývajícímu z daní při využití nejúčinnější technologie, který nelze převést na spotřebitele. |
| --- | --- | --- |

(82)

Pokud jde o otázku přiměřenosti, bod 159 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí stanoví, že každý příjemce musí splnit jedno z těchto kritérií:

a)

Příjemce podpory zaplatí poměrnou částku úrovně vnitrostátní daně, která ve velké míře odpovídá vlivu činnosti každého jednotlivého příjemce podpory na životní prostředí ve srovnání s vlivem činností spojených s nejúčinnějšími technologiemi v EHP. Příjemci může být uděleno nanejvýš snížení daní odpovídající nárůstu výrobních nákladů vyplývajícímu z daní při využití nejúčinnější technologie, který nelze převést na spotřebitele.

| b) | Příjemce platí alespoň 20 % vnitrostátní daně, pokud není oprávněna nižší úroveň. |
| --- | --- |

b)

Příjemce platí alespoň 20 % vnitrostátní daně, pokud není oprávněna nižší úroveň.

| c) | Příjemce může uzavřít dohody s členským státem, přičemž se zaváže k dosažení cílů ochrany životního prostředí, které mají stejný účinek jako použití písmene a) nebo b) nebo jako maximální úroveň daně Společenství. |
| --- | --- |

c)

Příjemce může uzavřít dohody s členským státem, přičemž se zaváže k dosažení cílů ochrany životního prostředí, které mají stejný účinek jako použití písmene a) nebo b) nebo jako maximální úroveň daně Společenství.

| (83) | Nizozemsko potvrdilo, že kritérium uvedené v písmenu a) není splněno. Kritériem uvedeným v písmenu c) se Nizozemsko nezabývalo. Pokud jde o kritérium stanovené v písmenu b), tj. požadavek, aby příjemce zaplatil alespoň 20 % vnitrostátní daně, pokud není oprávněna nižší úroveň, Nizozemsko uvedlo, že všichni příjemci dohromady nehradí alespoň 20 % vnitrostátní (energetické) daně (výnosy plynoucí např. z daně z elektřiny, kterou společnosti nadále platí). Podle Nizozemska velikost tohoto odvětví znamená, že skutečně zaplacený podíl je mnohem nižší. Nizozemsko v této souvislosti zopakovalo, že osvobození keramických výrobků od energetické daně ze zemního plynu odstraňuje narušení hospodářské soutěže, jelikož vytváří rovné podmínky pro všechny keramické závody na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(83)

Nizozemsko potvrdilo, že kritérium uvedené v písmenu a) není splněno. Kritériem uvedeným v písmenu c) se Nizozemsko nezabývalo. Pokud jde o kritérium stanovené v písmenu b), tj. požadavek, aby příjemce zaplatil alespoň 20 % vnitrostátní daně, pokud není oprávněna nižší úroveň, Nizozemsko uvedlo, že všichni příjemci dohromady nehradí alespoň 20 % vnitrostátní (energetické) daně (výnosy plynoucí např. z daně z elektřiny, kterou společnosti nadále platí). Podle Nizozemska velikost tohoto odvětví znamená, že skutečně zaplacený podíl je mnohem nižší. Nizozemsko v této souvislosti zopakovalo, že osvobození keramických výrobků od energetické daně ze zemního plynu odstraňuje narušení hospodářské soutěže, jelikož vytváří rovné podmínky pro všechny keramické závody na vnitřním trhu.

| (84) | Písmeno b) odkazuje na vnitrostátní daň z energie, a nikoli na 20 % podíl celkové výše daní hrazených plátci daně s ohledem na různé energetické produkty. Oznámené opatření se týká úplného osvobození od vnitrostátní daně ze zemního plynu, což znamená, že není splněna prahová hodnota procentního podílu podle bodu 159 písm. b) pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. Nizozemsko mimoto neprokázalo, že se jedná pouze o „omezené narušení hospodářské soutěže“, které může odůvodňovat nižší sazbu: a to jednoduše z toho důvodu, že nebyly poskytnuty požadované údaje o soutěžním postavení daného výrobního odvětví na trhu. Z poskytnutých informací nelze proto vyvodit závěr, že je toto kritérium splněno. |
| --- | --- |

(84)

Písmeno b) odkazuje na vnitrostátní daň z energie, a nikoli na 20 % podíl celkové výše daní hrazených plátci daně s ohledem na různé energetické produkty. Oznámené opatření se týká úplného osvobození od vnitrostátní daně ze zemního plynu, což znamená, že není splněna prahová hodnota procentního podílu podle bodu 159 písm. b) pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. Nizozemsko mimoto neprokázalo, že se jedná pouze o „omezené narušení hospodářské soutěže“, které může odůvodňovat nižší sazbu: a to jednoduše z toho důvodu, že nebyly poskytnuty požadované údaje o soutěžním postavení daného výrobního odvětví na trhu. Z poskytnutých informací nelze proto vyvodit závěr, že je toto kritérium splněno.

| (85) | Komise se proto domnívá, že poskytnuté informace neprokazují, že je navrhovaná podpora pro nizozemský keramický průmysl přiměřená. |
| --- | --- |

(85)

Komise se proto domnívá, že poskytnuté informace neprokazují, že je navrhovaná podpora pro nizozemský keramický průmysl přiměřená.

VII.   ZÁVĚR

| (86) | Komise uvádí, že navrhované osvobození od daně, které představuje provozní podporu, není způsobilé pro žádnou z výjimek z obecného zákazu státních podpor podle SFEU, není proto slučitelné s vnitřním trhem. Opatření podpory proto nelze provést, |
| --- | --- |

(86)

Komise uvádí, že navrhované osvobození od daně, které představuje provozní podporu, není způsobilé pro žádnou z výjimek z obecného zákazu státních podpor podle SFEU, není proto slučitelné s vnitřním trhem. Opatření podpory proto nelze provést,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve formě osvobození od energetické daně ze zemního plynu, kterou Nizozemsko plánuje udělit nizozemskému keramickému průmyslu, není slučitelná s vnitřním trhem.

Opatření podpory proto nelze provést.

Článek 2

Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Nizozemsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.

V Bruselu dne 15. prosince 2009.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 96, 25.4.2009, s. 16.

1

(2)  S účinkem ode dne 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES stávají články 107 resp. 108 SFEU. Podstata obou článků se nezměnila. Pro účely tohoto rozhodnutí by se odkazy na články 107 a 108 SFEU měly případně považovat za odkazy na články 87 resp. 88 Smlouvy o ES.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 1.

3

(4)  Energetická daň byla stanovena v zákoně o ekologických daních (Wet belastingen op milieugrondslag) ode dne 1. ledna 1996 a je vybírána ze zemního plynu, elektřiny a minerálních olejů. Sazby jsou stanoveny s ohledem na spotřebované množství energie.

4

(Wet belastingen op milieugrondslag)

(5)  Nizozemsko poskytlo níže uvedené sazby energetické daně ze zemního plynu spotřebovávaného reprezentativním výrobcem cihel v Nizozemsku (údaje pro rok 2009): 0–5 000 m3: 0,1580 EUR/m3; 5 000–170 000 m3: 0,1385 EUR/m3; 170 000–1 000 000 m3: 0,0384 EUR/m3; 1 000 000–10 000 000 m3: 0,0122 EUR/m3; > 10 000 000 m3: 0,0080 EUR/m3.

5

3

3

3

3

3

3

3

3

3

3

(6)  „Mineralogickými postupy“ se zde rozumí postupy, které jsou v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 3037/90 ze dne 9. října 1990 o statistické klasifikaci ekonomických činností v Evropském společenství (Úř. věst. L 293, 24.10.1990, s. 1) zařazeny nomenklaturou NACE pod kód DI 26 „výroba ostatních nekovových minerálních výrobků“. Kromě procesu výroby keramiky tyto postupy zahrnují například výrobu skla nebo cementu.

6

(7)  Nizozemsko uvedlo, že se keramický průmysl v Nizozemsku skládá převážně z velkých, někdy mezinárodních společností s odhadovaným celkovým obratem ve výši přibližně 650–700 milionů EUR a počtem pracovníků ve výši zhruba 3 000 osob (v roce 2008). V Nizozemsku se nachází více než 60 výrobních závodů. K výrobkům patří cihly, střešní tašky, keramické obklady a dlaždice, sanitární keramika, dekorativní kameninové výrobky a porcelán a ohnivzdorné cihly pro použití v ocelářství a průmyslu hliníku. Mnoho výrobních závodů se nachází v oblastech sousedících s Německem a Belgií a velká část těchto závodů patří průmyslovým skupinám s pobočkami v ostatních evropských zemích.

7

(8)  Úř. věst. C 82, 1.4.2008, s. 1.

8

(9)  § 64 odst. 4 zákona o ekologických daních.

9

(10)  § 64 odst. 3 zákona o ekologických daních.

10

(11)  § 44 odst. 1 a 3 zákona o ekologických daních. Podle čl. 2 odst. 4 písm. b) směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51, „směrnice o zdanění energie“), má uhlí „dvojí použití“, pokud se používá jednak jako palivo, a jednak pro jiné účely než jako pohonná hmota nebo palivo.

11

(12)  Dokument Rady 8084/03 ADD 1 Fisc 59 ze dne 3. dubna 2003.

12

(13)  Jedna zúčastněná strana, sdružení VKO (viz rovněž oddíl V), uvedla, že výroba v Nizozemsku je založena zcela na zpracování mokrého jílu. Nahrazení mokrého jílu suchým jílem ze zahraničí nepředstavuje reálnou alternativu, a to ani v případě, pokud se nevezmou v potaz dopady přepravy jílu na životní prostředí. Sdružení VKO potvrdilo, že vzhledem k zvláštní zeměpisné poloze je v Nizozemsku při výrobě keramiky zapotřebí více energie než v okolních zemích.

13

(14)  Viz rozhodnutí o opatření státní podpory N 820/06 ze dne 7. února 2007, oddíl 4.

14

(15)  Důvodová zpráva pozměňovacího návrhu Parlamentu ohledně tohoto osvobození od daně uvádí, že osvobození bude financováno zvýšením sazby energetické daně ze zemního plynu v nejvyšším pásmu o 0,08 EUR.

15

(16)  Příloha 1 oznámení.

16

(17)  Rozsudek Soudu prvního stupně ve spojených věcech T-211/04 a T-215/04 Gibraltar, ze dne 18. prosince 2008, dosud nezveřejněno (proti rozsudku byl podán opravný prostředek, to se však netýká jednotlivých kroků při provádění standardní analýzy státní podpory).

17

Gibraltar

(18)  Nizozemsko uvádí sklo, maltu, beton, sádru a vápenopískovec.

18

(19)  V oznámení je Nizozemsko zařadilo pod kód NACE DI 26 „výroba ostatních nekovových minerálních výrobků“.

19

(20)  V německém případě N 820/06 tuto konzistentnost posilovala skutečnost, že se Německo výslovně zavázalo, že bude zacházet stejně s jakýmkoli dalším dvojím použitím či mineralogickými postupy, které spadají do jeho oznámení, čímž bylo zajištěno stejné zacházení se všemi mineralogickými postupy.

20

(21)  Pozměňovací návrh předložil Jules Kortenhorst, člen Dolní sněmovny Parlamentu, a další dne 21. listopadu 2007, Tweede Kamer, vergaderjaar 2007–2008, 31205, nr.35.

21

Tweede Kamer, vergaderjaar 2007–2008, 31205, nr.35

(22)  Věc C-173/73 Komise v. Itálie, Sb. rozh. 1974, s. 709.

22

Komise

Itálie,

(23)  Věc C-730/79 Philip Morris Holland v. Komise, Sb. rozh. 1980, s. 2671, body 11 a 12.

23

Philip Morris Holland

Komise,

(24)  Jak je potvrzeno v dopise ze dne 19. prosince 2008.

24

(25)  V této souvislosti viz rovněž bod 57 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí, v němž se uvádí, že „tento druh podpory může být nezbytný pro nepřímou reakci na záporné externí faktory tím, že se usnadní zavedení nebo zachování relativně vysokého vnitrostátního ekologického zdanění“.

25

(26)  Tyto otázky byly uvedeny v druhé žádosti o informace určené Nizozemsku ze dne 17. listopadu 2008 (D/54544).

26

(27)  Nizozemsko uvedlo, že mělo za to, že tyto informace jsou použitelné na ostatní jednotlivé segmenty keramického průmyslu; uvedlo, že tento způsob byl použit v jiných souvislostech, jako jsou evropské právní předpisy (např. pro evropský PRTR, evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek) a studie vnitrostátního řízení (např. ohledně nejlepších dostupných technik NL-BAT). Pro účely analýzy hospodářské soutěže se však Komise nedomnívá, že informace pro jeden průměrný podnik v segmentu cihel lze považovat za reprezentativní pro celý keramický průmysl.

27

(28)  Pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí výslovně neuvádějí, zda je nutno posouzení provést na úrovni výrobního odvětví či pododvětví. Zde však Nizozemsko samo uvedlo, že jednotlivá pododvětví čelí různým podmínkám hospodářské soutěže. Pro účely tohoto případu je proto nutno posouzení provést na úrovni pododvětví.

28

(29)  Případ státní podpory N 327/08, 29. října 2009, dosud nezveřejněno.

29

(30)  Předloha právních předpisů (ustanovení, jež má být zahrnuto do § 64 zákona o ekologických daních) odkazuje ne keramické výrobky, které jsou vyrobeny výhradně či téměř výhradně z jílu.

30

(31)  V čl. 17 odst. 1 písm. a) směrnice o zdanění energie je uvedeno, že se „hodnotou produkce rozumí obrat včetně dotací přímo vázaných na cenu produktu, upravený podle změny stavu zásob hotových výrobků, nedokončené výroby a zboží či služeb nakoupených za účelem dalšího prodeje, snížený o nákupy zboží a služeb za účelem dalšího prodeje“.

31

(32)  Stejné údaje byly poskytnuty v dopise ze dne 16. září 2008.

32

(33)  „Intenzitou obchodu“ se rozumí celková hodnota vývozu a dovozu vydělená celkovou hodnotou obratu a dovozu na příslušném trhu.

33

(34)  V dopise ze dne 16. září 2008 Nizozemsko poskytlo následující konkrétní údaje o určených pododvětvích keramického průmyslu; není jasné, kterého roku se údaje týkají: z obecného popisu keramického průmyslu lze odvodit, že se údaje pro jednotlivé segmenty pravděpodobně týkají roku 2008. Cihly: Tento segment má obrat ve výši přibližně [...] () EUR a zaměstnává okolo [...] osob. Nizozemský cihlářský průmysl vyváží přibližně [...] % ročního objemu výroby. Objem dovozu činí přibližně [...] % ročního nizozemského objemu výroby. Vzhledem k hmotnosti cihel je zeměpisný trh vymezen kruhem ve vzdálenosti [...] km od podniku, který je vyrábí, zahrnuje tudíž [...], [...] a [...]. Keramické střešní tašky: Nebyly poskytnuty žádné údaje o obratu. Tento segment zaměstnává zhruba [...] osob. Vyváží přibližně [...] % ročního objemu výroby, zejména do přímo sousedících zemí. Dovoz činí [...] % a pochází se stejných sousedních zemí. Vzhledem k hmotnosti výrobků je zeměpisný trh vymezen kruhem ve vzdálenosti [...] km od podniku, který je vyrábí, a zahrnuje tudíž [...] a [...]. Keramické kanalizační trubky: Existuje jeden výrobce, který má dva výrobní závody. Vzhledem k hmotnosti výrobku je zeměpisný trh vymezen kruhem ve vzdálenosti [...] km od podniku, který je vyrábí, ačkoliv bylo uvedeno, že dotyčná společnost vyváží výrobky do celé Evropy. Sanitární keramika: Nebyly poskytnuty žádné údaje o obratu; segment zaměstnává okolo [...] osob. Přibližně [...] % ročního nizozemského objemu výroby je vyvezeno, zatímco dovezeno je přibližně [...] %. Relevantní zeměpisný trh je vymezen kruhem ve vzdálenosti [...] km od podniku, který tyto výrobky vyrábí. Výrobce je součástí evropské skupiny. Ohnivzdorné materiály: Tento segment je téměř výhradně orientován mezinárodně. Zaměstnává zhruba [...] osob. Vyváží přibližně [...] % ročního objemu výroby a dováží přibližně [...] %. Keramické obklady: Tento segment zaměstnává okolo [...] osob a vyváží [...] % ročního objemu výroby. Dovoz představuje [...] % ročního objemu výroby. Největšími důležitými dovážejícími zeměmi v EU jsou [...], [...] a [...]. Největšími dovážejícími zeměmi mimo EU jsou [...] a [...]. Dekorativní kameninové výrobky: Tento segment má čtyři výrobní závody a zaměstnává zhruba [...] osob. Vyváží [...] % ročního objemu výroby a dovoz představuje přibližně [...] % ročního nizozemského objemu výroby. Na základě historických údajů se obrat v tomto segmentu odhaduje na přibližně [...] milionů EUR (zhruba [...] % odhadovaného celkového obratu keramického průmyslu v Nizozemsku).

34

(35)  Důvěrné údaje.

---

| 20.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 186/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 186/44

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 14. července 2010

o vynětí výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v italské makrozóně Sever a maloobchodního prodeje elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí v Itálii z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb

(oznámeno pod číslem K(2010) 4740)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2010/403/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 5 a 6 této směrnice,

s ohledem na žádost Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. – Compagnie Valdôtaine des eaux S.p.A. (dále jen „CVA“) předloženou prostřednictvím elektronické pošty ze dne 15. února 2010,

po konzultaci s Poradním výborem pro veřejné zakázky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

| (1) | Dne 15. února 2010 zaslala CVA elektronickou poštou Komisi žádost dle čl. 30 odst. 5 směrnice 2004/17/ES. Komise požádala elektronickou poštou ze dne 15. dubna 2010 italské orgány a společnost CVA o doplňující informace. Doplňující informace byly zaslány italskými orgány prostřednictvím elektronické pošty ve dnech 10. a 20. května 2010 a společností CVA po prodloužení původní lhůty dne 7. května 2010. |
| --- | --- |

(1)

Dne 15. února 2010 zaslala CVA elektronickou poštou Komisi žádost dle čl. 30 odst. 5 směrnice 2004/17/ES. Komise požádala elektronickou poštou ze dne 15. dubna 2010 italské orgány a společnost CVA o doplňující informace. Doplňující informace byly zaslány italskými orgány prostřednictvím elektronické pošty ve dnech 10. a 20. května 2010 a společností CVA po prodloužení původní lhůty dne 7. května 2010.

| (2) | Žádost předložená společností CVA, veřejným podnikem ve smyslu směrnice 2004/17/ES, se týká těchto činností, které jsou popsány v žádosti:






  a) | výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny na celém území Italské republiky; |
| --- | --- | --- |

(2)

Žádost předložená společností CVA, veřejným podnikem ve smyslu směrnice 2004/17/ES, se týká těchto činností, které jsou popsány v žádosti:

a)

výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny na celém území Italské republiky;

| b) | podpůrně výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny na území severní zeměpisné zóny (dále jen „Makrozóna Sever“ (2)) a |
| --- | --- |

b)

podpůrně výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny na území severní zeměpisné zóny (dále jen „Makrozóna Sever“ (2)) a

| c) | maloobchodního prodeje elektřiny konečným zákazníkům na volném trhu s elektřinou na celém území Italské republiky. |
| --- | --- |

c)

maloobchodního prodeje elektřiny konečným zákazníkům na volném trhu s elektřinou na celém území Italské republiky.

II.   PRÁVNÍ RÁMEC

| (3) | Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu jedné z činností, na které se směrnice vztahuje, se neřídí touto směrnicí, pokud je činnost v členském státě, ve kterém má být vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se vyhodnocuje na základě objektivních kritérií, která vezmou v úvahu zvláštní vlastnosti dotčeného odvětví. K neomezenému přístupu na trh dochází, pokud členský stát provede a uplatní příslušné právní předpisy Společenství k otevření daného odvětví nebo jeho části. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze XI směrnice 2004/17/ES, která pro odvětví elektrické energie odkazuje na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (3). Směrnice 96/92/ES byla nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (4). |
| --- | --- |

(3)

Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky určené pro umožnění výkonu jedné z činností, na které se směrnice vztahuje, se neřídí touto směrnicí, pokud je činnost v členském státě, ve kterém má být vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se vyhodnocuje na základě objektivních kritérií, která vezmou v úvahu zvláštní vlastnosti dotčeného odvětví. K neomezenému přístupu na trh dochází, pokud členský stát provede a uplatní příslušné právní předpisy Společenství k otevření daného odvětví nebo jeho části. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze XI směrnice 2004/17/ES, která pro odvětví elektrické energie odkazuje na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (3). Směrnice 96/92/ES byla nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (4).

| (4) | Itálie provedla a uplatnila nejen směrnici 96/92/ES, ale rovněž směrnici 2003/54/ES a zvolila právní a funkční oddělení u přenosových a rozvodných sítí s výjimkou nejmenších distribučních společností, které jsou vyňaty z požadavků na právní a funkční oddělení. Přístup na trh by proto v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem měl být považován za neomezený na celém území Italské republiky. |
| --- | --- |

(4)

Itálie provedla a uplatnila nejen směrnici 96/92/ES, ale rovněž směrnici 2003/54/ES a zvolila právní a funkční oddělení u přenosových a rozvodných sítí s výjimkou nejmenších distribučních společností, které jsou vyňaty z požadavků na právní a funkční oddělení. Přístup na trh by proto v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem měl být považován za neomezený na celém území Italské republiky.

| (5) | Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být hodnoceno na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, jedním kritériem, které by mělo být vzato v úvahu, je podíl hlavních účastníků na daném trhu. Dalším kritériem je míra koncentrace na těchto trzích. Vzhledem k charakteristice daných trhů by měla být vzata v úvahu i další kritéria, jako je fungování vyrovnávacího trhu, cenová konkurence a míra, v jaké zákazníci mění dodavatele. |
| --- | --- |

(5)

Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být hodnoceno na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, jedním kritériem, které by mělo být vzato v úvahu, je podíl hlavních účastníků na daném trhu. Dalším kritériem je míra koncentrace na těchto trzích. Vzhledem k charakteristice daných trhů by měla být vzata v úvahu i další kritéria, jako je fungování vyrovnávacího trhu, cenová konkurence a míra, v jaké zákazníci mění dodavatele.

| (6) | Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(6)

Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.

III.   POSOUZENÍ

| (7) | Na základě precedentů Komise (5) lze v odvětví elektrické energie odlišit tyto relevantní trhy výrobků: i) výroba a velkoobchodní dodávky, ii) přenos, iii) rozvod a iv) maloobchodní dodávky. Žádost CVA by tedy měla být analyzována nezávisle, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky na jedné straně a maloobchodní prodej na straně druhé. |
| --- | --- |

(7)

Na základě precedentů Komise (5) lze v odvětví elektrické energie odlišit tyto relevantní trhy výrobků: i) výroba a velkoobchodní dodávky, ii) přenos, iii) rozvod a iv) maloobchodní dodávky. Žádost CVA by tedy měla být analyzována nezávisle, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky na jedné straně a maloobchodní prodej na straně druhé.

| (8) | Jak se připomíná výše v 2. bodě odůvodnění, žádost předložená společností CVA se týká výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny na celém území Italské republiky nebo případně v makrozóně Sever. |
| --- | --- |

(8)

Jak se připomíná výše v 2. bodě odůvodnění, žádost předložená společností CVA se týká výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny na celém území Italské republiky nebo případně v makrozóně Sever.

| (9) | Podle dostupných informací (6) by se mělo mít za to, že celostátní území Itálie kvůli přetížení na spojení mezi jednotlivými zónami, jejichž ceny jsou téměř dokonale korelované, tvoří čtyři zeměpisné trhy, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektrické energie: makrozóna Sever, makrozóna Střed-Jih (7), makrozóna Sicílie (8) a Sardinie. Italské orgány potvrdily, že vymezení makrozóny Sever zůstává v platnosti jako relevantní trh. Dodaly však, že probíhají změny, takže vymezení mezi zbývajícími makrozónami není zatím jasné, a dokud neproběhnou rozsáhlá šetření, není v současné době konečné posouzení stavu hospodářské soutěže na těchto zeměpisných trzích možné. Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že se mimochodem všechny elektrárny CVA nacházejí v makrozóně Sever, se pro účely posouzení podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES toto rozhodnutí omezí na zkoumání situace v oblasti hospodářské soutěže na území makrozóny Sever, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektrické energie. Přestože makrozóna Sever tvoří relevantní trh sám o sobě, nemůže být nicméně považována za zcela oddělenou od okolních zemí a ostatních regionů. |
| --- | --- |

(9)

Podle dostupných informací (6) by se mělo mít za to, že celostátní území Itálie kvůli přetížení na spojení mezi jednotlivými zónami, jejichž ceny jsou téměř dokonale korelované, tvoří čtyři zeměpisné trhy, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektrické energie: makrozóna Sever, makrozóna Střed-Jih (7), makrozóna Sicílie (8) a Sardinie. Italské orgány potvrdily, že vymezení makrozóny Sever zůstává v platnosti jako relevantní trh. Dodaly však, že probíhají změny, takže vymezení mezi zbývajícími makrozónami není zatím jasné, a dokud neproběhnou rozsáhlá šetření, není v současné době konečné posouzení stavu hospodářské soutěže na těchto zeměpisných trzích možné. Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že se mimochodem všechny elektrárny CVA nacházejí v makrozóně Sever, se pro účely posouzení podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES toto rozhodnutí omezí na zkoumání situace v oblasti hospodářské soutěže na území makrozóny Sever, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektrické energie. Přestože makrozóna Sever tvoří relevantní trh sám o sobě, nemůže být nicméně považována za zcela oddělenou od okolních zemí a ostatních regionů.

| (10) | Jak vyplývá z ustálené praxe (9) v rozhodnutích Komise podle článku 30, Komise dospěla k závěru, že pokud jde o výrobu elektřiny, „je jedním z ukazatelů míry hospodářské soutěže na vnitrostátních trzích celkový podíl na trhu tří největších výrobců“. Podle italských orgánů činil v makrozóně Sever v roce 2009 podíl tří největších výrobců 49,7 %. Tato míra koncentrace zahrnující celkový podíl na trhu tří největších výrobců je nižší než míra (52,2 %) uvedená v rozhodnutí 2008/585/ES ohledně Rakouska a je rovněž nižší než míra (58 % hrubé produkce) uvedená v rozhodnutí 2008/741/ES v případě Polska a mnohem nižší než příslušné míry uvedené v rozhodnutích 2006/422/ES a 2007/706/ES týkající se Finska (73,6 %) a Švédska (86,7 %). Je však třeba poznamenat, že míra koncentrace je vyšší než odpovídající procentní podíl, který uvádějí rozhodnutí Komise 2006/211/ES a 2007/141/ES pro Spojené království, tj. 39 %. Tato míra je nicméně považována za uspokojivě nízkou, a lze ji tedy považovat za projev určitého stupně přímého vystavení hospodářské soutěži v oblasti výroby a velkoobchodních dodávek elektřiny v makrozóně Sever. |
| --- | --- |

(10)

Jak vyplývá z ustálené praxe (9) v rozhodnutích Komise podle článku 30, Komise dospěla k závěru, že pokud jde o výrobu elektřiny, „je jedním z ukazatelů míry hospodářské soutěže na vnitrostátních trzích celkový podíl na trhu tří největších výrobců“. Podle italských orgánů činil v makrozóně Sever v roce 2009 podíl tří největších výrobců 49,7 %. Tato míra koncentrace zahrnující celkový podíl na trhu tří největších výrobců je nižší než míra (52,2 %) uvedená v rozhodnutí 2008/585/ES ohledně Rakouska a je rovněž nižší než míra (58 % hrubé produkce) uvedená v rozhodnutí 2008/741/ES v případě Polska a mnohem nižší než příslušné míry uvedené v rozhodnutích 2006/422/ES a 2007/706/ES týkající se Finska (73,6 %) a Švédska (86,7 %). Je však třeba poznamenat, že míra koncentrace je vyšší než odpovídající procentní podíl, který uvádějí rozhodnutí Komise 2006/211/ES a 2007/141/ES pro Spojené království, tj. 39 %. Tato míra je nicméně považována za uspokojivě nízkou, a lze ji tedy považovat za projev určitého stupně přímého vystavení hospodářské soutěži v oblasti výroby a velkoobchodních dodávek elektřiny v makrozóně Sever.

| (11) | Itálie navíc rovněž vykazuje významné hodnoty dovozu elektrické energie, kdy v roce 2008 její vývoz dosáhl více než 42 997 GWh. Itálie je čistým dovozcem a dovezená elektřina se na pokrytí jejích celkových potřeb podílela zhruba 13,43 % (10). Jak potvrdily italské orgány (11), dovoz má pozitivní účinek na hospodářskou soutěž, a to zejména v makrozóně Sever. Přestože je tento účinek podmíněn technickým omezením vzájemného propojení s jinými zeměmi, očekává se, že s ohledem na zavedení nových právních předpisů (12) se situace dále zlepší. Dovoz elektřiny ze zahraničí tedy vytváří určitý tlak na cenové chování předních výrobců elektrické energie v makrozóně Sever. Tyto faktory by se proto měly považovat za projev určitého stupně přímého vystavení hospodářské soutěži z jiných členských států EU v oblasti výroby a velkoobchodních dodávek elektřiny v makrozóně Sever. |
| --- | --- |

(11)

Itálie navíc rovněž vykazuje významné hodnoty dovozu elektrické energie, kdy v roce 2008 její vývoz dosáhl více než 42 997 GWh. Itálie je čistým dovozcem a dovezená elektřina se na pokrytí jejích celkových potřeb podílela zhruba 13,43 % (10). Jak potvrdily italské orgány (11), dovoz má pozitivní účinek na hospodářskou soutěž, a to zejména v makrozóně Sever. Přestože je tento účinek podmíněn technickým omezením vzájemného propojení s jinými zeměmi, očekává se, že s ohledem na zavedení nových právních předpisů (12) se situace dále zlepší. Dovoz elektřiny ze zahraničí tedy vytváří určitý tlak na cenové chování předních výrobců elektrické energie v makrozóně Sever. Tyto faktory by se proto měly považovat za projev určitého stupně přímého vystavení hospodářské soutěži z jiných členských států EU v oblasti výroby a velkoobchodních dodávek elektřiny v makrozóně Sever.

| (12) | Ze sdělení Komise ze dne 11. března 2010„Zpráva o pokroku při vytváření vnitřního trhu s plynem a elektřinou“ (13) vyplynulo, že tři největší producenti stále kontrolují více než 75 % výrobní kapacity ve 14 členských státech. Zpráva nicméně řadí italský trh s elektřinou do kategorie „mírně koncentrovaných“ trhů (14), ve které má Herfindahl-Hirschmanův index (HHI) nižší hodnoty ve srovnání s ostatními kategoriemi. Vzhledem k tomu, že konkurenční tlak je v makrozóně Sever pociťován ještě mnohem více než ve zbytku zón, může být míra koncentrace považována za projev přímého vystavení hospodářské soutěži v oblasti výroby elektřiny a velkoobchodního prodeje v makrozóně Sever. |
| --- | --- |

(12)

Ze sdělení Komise ze dne 11. března 2010„Zpráva o pokroku při vytváření vnitřního trhu s plynem a elektřinou“ (13) vyplynulo, že tři největší producenti stále kontrolují více než 75 % výrobní kapacity ve 14 členských státech. Zpráva nicméně řadí italský trh s elektřinou do kategorie „mírně koncentrovaných“ trhů (14), ve které má Herfindahl-Hirschmanův index (HHI) nižší hodnoty ve srovnání s ostatními kategoriemi. Vzhledem k tomu, že konkurenční tlak je v makrozóně Sever pociťován ještě mnohem více než ve zbytku zón, může být míra koncentrace považována za projev přímého vystavení hospodářské soutěži v oblasti výroby elektřiny a velkoobchodního prodeje v makrozóně Sever.

| (13) | Za doplňkový ukazatel by se také mělo považovat fungování vyrovnávacích mechanismů, byť představují malý podíl na celkovém množství elektřiny vyrobené a/nebo spotřebované v členském státě. Podle dostupných informací fungování vyrovnávacího mechanismu (zejména tržní ceny a dobře vyvinutý intradenní trh) nepředstavuje samo o sobě překážku tomu, aby byla výroba elektřiny přímo vystavena hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(13)

Za doplňkový ukazatel by se také mělo považovat fungování vyrovnávacích mechanismů, byť představují malý podíl na celkovém množství elektřiny vyrobené a/nebo spotřebované v členském státě. Podle dostupných informací fungování vyrovnávacího mechanismu (zejména tržní ceny a dobře vyvinutý intradenní trh) nepředstavuje samo o sobě překážku tomu, aby byla výroba elektřiny přímo vystavena hospodářské soutěži.

| (14) | Pokud jde o maloobchodní dodávky elektřiny, lze rozdělit relevantní trhy výrobků na: (A) maloobchodní dodávky velkým průmyslovým zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí a (B) maloobchodní dodávky menším zákazníkům z řad podniků, obchodníků a domácností napojeným na nízkonapěťovou soustavu. Tyto trhy budou dále analyzovány samostatně. |
| --- | --- |

(14)

Pokud jde o maloobchodní dodávky elektřiny, lze rozdělit relevantní trhy výrobků na: (A) maloobchodní dodávky velkým průmyslovým zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí a (B) maloobchodní dodávky menším zákazníkům z řad podniků, obchodníků a domácností napojeným na nízkonapěťovou soustavu. Tyto trhy budou dále analyzovány samostatně.

| (15) | Jak potvrdily italské orgány, trh pro maloobchodní dodávky elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí je celostátního rozsahu. |
| --- | --- |

(15)

Jak potvrdily italské orgány, trh pro maloobchodní dodávky elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí je celostátního rozsahu.

| (16) | Podle dostupných informací (15) celkové tržní podíly všech tří největších maloobchodních prodejců elektřiny pro konečné zákazníky napojené na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí činí 43,89 %, což je uspokojivě nízká úroveň (16) a měla by být považována za projev přímého vystavení hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(16)

Podle dostupných informací (15) celkové tržní podíly všech tří největších maloobchodních prodejců elektřiny pro konečné zákazníky napojené na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí činí 43,89 %, což je uspokojivě nízká úroveň (16) a měla by být považována za projev přímého vystavení hospodářské soutěži.

| (17) | Vzhledem k vlastnostem daného výrobku (elektřina) a nedostatku či nedostupnosti vhodných náhradních výrobků nebo služeb má při hodnocení stavu hospodářské soutěže na trzích s elektřinou větší význam cenová konkurence a tvorba cen. Počet zákazníků, kteří mění dodavatele, může proto sloužit jako ukazatel cenové konkurence, a tedy nepřímo jako „přirozený ukazatel účinnosti hospodářské soutěže. Mění-li dodavatele pouze málo zákazníků, je pravděpodobné, že trh nefunguje správně, ačkoli by se neměly opomíjet výhody plynoucí z možnosti opětovného uzavírání dohod s dosavadními dodavateli.“ (17) |
| --- | --- |

(17)

Vzhledem k vlastnostem daného výrobku (elektřina) a nedostatku či nedostupnosti vhodných náhradních výrobků nebo služeb má při hodnocení stavu hospodářské soutěže na trzích s elektřinou větší význam cenová konkurence a tvorba cen. Počet zákazníků, kteří mění dodavatele, může proto sloužit jako ukazatel cenové konkurence, a tedy nepřímo jako „přirozený ukazatel účinnosti hospodářské soutěže. Mění-li dodavatele pouze málo zákazníků, je pravděpodobné, že trh nefunguje správně, ačkoli by se neměly opomíjet výhody plynoucí z možnosti opětovného uzavírání dohod s dosavadními dodavateli.“ (17)

| (18) | Podle posledních dostupných údajů (18) dosahuje míra změn dodavatele na odběrní místo v roce 2008 úrovně 32,50 % v případě velkých průmyslových zákazníků a úrovně 32,80 % v případě středně velkých průmyslových subjektů v Itálii. Třebaže je nižší než míra změny dodavatele např. v Rakousku, kde míra změny dodavatele u velkých a největších průmyslových zákazníků činila 41,5 % (19), přesto je míra změny dodavatele v Itálii stále značná, přičemž ji využívá téměř jedna třetina velkých a středně velkých průmyslových zákazníků. Maloobchodní trh pro konečné zákazníky napojené na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí navíc nepodléhá regulovaným cenám. Situace v Itálii je proto uspokojivá, pokud jde o změnu dodavatele a regulaci cen pro koncového uživatele, a měla by se považovat za ukazatel přímého vystavení hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(18)

Podle posledních dostupných údajů (18) dosahuje míra změn dodavatele na odběrní místo v roce 2008 úrovně 32,50 % v případě velkých průmyslových zákazníků a úrovně 32,80 % v případě středně velkých průmyslových subjektů v Itálii. Třebaže je nižší než míra změny dodavatele např. v Rakousku, kde míra změny dodavatele u velkých a největších průmyslových zákazníků činila 41,5 % (19), přesto je míra změny dodavatele v Itálii stále značná, přičemž ji využívá téměř jedna třetina velkých a středně velkých průmyslových zákazníků. Maloobchodní trh pro konečné zákazníky napojené na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí navíc nepodléhá regulovaným cenám. Situace v Itálii je proto uspokojivá, pokud jde o změnu dodavatele a regulaci cen pro koncového uživatele, a měla by se považovat za ukazatel přímého vystavení hospodářské soutěži.

| (19) | Co se týče relevantního zeměpisného trhu pro maloobchodní dodávky, byl tradičně považován za trh celostátního rozsahu. Ve své přihlášce CVA používá celostátní trh jako trh relevantní pro maloobchodní dodávky elektrické energie. |
| --- | --- |

(19)

Co se týče relevantního zeměpisného trhu pro maloobchodní dodávky, byl tradičně považován za trh celostátního rozsahu. Ve své přihlášce CVA používá celostátní trh jako trh relevantní pro maloobchodní dodávky elektrické energie.

| (20) | Na základě předpokladu, že zeměpisný trh je celostátního rozsahu, a na základě údajů, které jsou v současné době dostupné (20), se zdá, že míra koncentrace trhu pro maloobchodní dodávky elektřiny na italském trhu je velmi vysoká. Kumulovaný podíl na trhu tří největších maloobchodních dodavatelů pro zákazníky napojené na nízkonapěťovou soustavu činí 79,44 %, z toho největší společnost má sama o sobě podíl 71,11 %. V této souvislosti by mělo být přihlédnuto k ustálené judikatuře (21), podle které jsou až na výjimečné případy „velké podíly na trhu samy o sobě důkazem existence dominantního postavení. To je situace, kdy podíl na trhu představuje 50 %“. |
| --- | --- |

(20)

Na základě předpokladu, že zeměpisný trh je celostátního rozsahu, a na základě údajů, které jsou v současné době dostupné (20), se zdá, že míra koncentrace trhu pro maloobchodní dodávky elektřiny na italském trhu je velmi vysoká. Kumulovaný podíl na trhu tří největších maloobchodních dodavatelů pro zákazníky napojené na nízkonapěťovou soustavu činí 79,44 %, z toho největší společnost má sama o sobě podíl 71,11 %. V této souvislosti by mělo být přihlédnuto k ustálené judikatuře (21), podle které jsou až na výjimečné případy „velké podíly na trhu samy o sobě důkazem existence dominantního postavení. To je situace, kdy podíl na trhu představuje 50 %“.

| (21) | Mimoto je maloobchodní trh v Itálii rozdělen do tří podkategorií, z nichž první dvě podléhají regulovaným cenám:






  a) | služba zvýšené ochrany pro zákazníky v domácnostech a malé společnosti (s méně než 50 zaměstnanci a obratem nejvýše 10 milionů EUR) napojené na nízkonapěťovou soustavu, kteří nepodepsali smlouvu o nákupu na volném trhu. Provozování této služby je vyhrazeno pro společnost Acquirente Unico SpA (dále jen „Jediný kupující“); |
| --- | --- | --- |

(21)

Mimoto je maloobchodní trh v Itálii rozdělen do tří podkategorií, z nichž první dvě podléhají regulovaným cenám:

a)

služba zvýšené ochrany pro zákazníky v domácnostech a malé společnosti (s méně než 50 zaměstnanci a obratem nejvýše 10 milionů EUR) napojené na nízkonapěťovou soustavu, kteří nepodepsali smlouvu o nákupu na volném trhu. Provozování této služby je vyhrazeno pro společnost Acquirente Unico SpA (dále jen „Jediný kupující“);

| b) | chráněná služba pro všechny zákazníky, kteří nejsou způsobilí pro službu zvýšené ochrany a kteří nemají smlouvu pro nákupy na volném trhu. Tato služba je dodávána poskytovateli vybranými Jediným kupujícím prostřednictvím výběrového řízení; a |
| --- | --- |

b)

chráněná služba pro všechny zákazníky, kteří nejsou způsobilí pro službu zvýšené ochrany a kteří nemají smlouvu pro nákupy na volném trhu. Tato služba je dodávána poskytovateli vybranými Jediným kupujícím prostřednictvím výběrového řízení; a

| c) | volný trh, tedy zbývající část maloobchodního trhu |
| --- | --- |

c)

volný trh, tedy zbývající část maloobchodního trhu

| (22) | Tyto trhy by však neměly být považovány za nezávislé relevantní trhy pro účely tohoto rozhodnutí, jelikož zákazníci mohou přecházet z jedné podkategorie do druhé a jelikož ceny v rámci všech tří podkategorií jsou tržně orientované (22). Podle výroční zprávy AEEG z roku 2009 však na takzvaný „trh vlastní spotřeby“, který zahrnuje „službu zvýšené ochrany“ a „chráněnou službu“, připadá zhruba 36 % celého maloobchodního trhu. Podle stejné zprávy se navíc služba zvýšené ochrany vyznačuje velmi silnou přítomností (84,3 %) jednoho konkrétního dodavatele, který působí také na volném trhu. Podle italských orgánů jsou náklady na změnu dodavatele vnímány zákazníky jako vysoké a vnímané výhody změny dodavatele jsou považovány za nízké. To ve spojení s nízkými cenami v podkategorii služby zvýšené ochrany způsobuje novým operátorům velké obtíže při získávání dostatečné zákaznické základny v této podkategorii. To má v podstatě za následek konkurenční výhodu operátorů působících v podkategorii služby zvýšené ochrany, kteří působí rovněž na volném trhu, vzhledem k tomu, že zákazníci, kteří chtějí přejít od služby zvýšené ochrany na volný trh nebo naopak, tak činí, aniž by změnili dodavatele. |
| --- | --- |

(22)

Tyto trhy by však neměly být považovány za nezávislé relevantní trhy pro účely tohoto rozhodnutí, jelikož zákazníci mohou přecházet z jedné podkategorie do druhé a jelikož ceny v rámci všech tří podkategorií jsou tržně orientované (22). Podle výroční zprávy AEEG z roku 2009 však na takzvaný „trh vlastní spotřeby“, který zahrnuje „službu zvýšené ochrany“ a „chráněnou službu“, připadá zhruba 36 % celého maloobchodního trhu. Podle stejné zprávy se navíc služba zvýšené ochrany vyznačuje velmi silnou přítomností (84,3 %) jednoho konkrétního dodavatele, který působí také na volném trhu. Podle italských orgánů jsou náklady na změnu dodavatele vnímány zákazníky jako vysoké a vnímané výhody změny dodavatele jsou považovány za nízké. To ve spojení s nízkými cenami v podkategorii služby zvýšené ochrany způsobuje novým operátorům velké obtíže při získávání dostatečné zákaznické základny v této podkategorii. To má v podstatě za následek konkurenční výhodu operátorů působících v podkategorii služby zvýšené ochrany, kteří působí rovněž na volném trhu, vzhledem k tomu, že zákazníci, kteří chtějí přejít od služby zvýšené ochrany na volný trh nebo naopak, tak činí, aniž by změnili dodavatele.

| (23) | Nicméně na základě údajů předaných příslušnými italskými orgány (23) lze mít pro účely tohoto rozhodnutí za to, že zeměpisný trh pro maloobchodní prodej elektřiny v Itálii není celostátního rozsahu, za jaký je tradičně považován a jak předpokládá žadatel, nýbrž je rozsahu místního, s územím, které nejčastěji nepřekračuje úroveň obce. |
| --- | --- |

(23)

Nicméně na základě údajů předaných příslušnými italskými orgány (23) lze mít pro účely tohoto rozhodnutí za to, že zeměpisný trh pro maloobchodní prodej elektřiny v Itálii není celostátního rozsahu, za jaký je tradičně považován a jak předpokládá žadatel, nýbrž je rozsahu místního, s územím, které nejčastěji nepřekračuje úroveň obce.

| (24) | Při nedostatku informací o míře hospodářské soutěže na každém z takto definovaných místních trhů pro maloobchodní dodávky elektřiny koncovým uživatelům napojeným na nízkonapěťovou soustavu a s ohledem na výše uvedené pochybnosti o míře hospodářské soutěže na maloobchodním trhu pro zákazníky napojené na nízkonapěťovou soustavu posuzované celkově na vnitrostátní úrovni, jak je uvedeno v 19. až 22. bodě odůvodnění, nelze mít za to, že jsou splněny podmínky pro udělení výjimky podle čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES v případě maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu v Itálii. |
| --- | --- |

(24)

Při nedostatku informací o míře hospodářské soutěže na každém z takto definovaných místních trhů pro maloobchodní dodávky elektřiny koncovým uživatelům napojeným na nízkonapěťovou soustavu a s ohledem na výše uvedené pochybnosti o míře hospodářské soutěže na maloobchodním trhu pro zákazníky napojené na nízkonapěťovou soustavu posuzované celkově na vnitrostátní úrovni, jak je uvedeno v 19. až 22. bodě odůvodnění, nelze mít za to, že jsou splněny podmínky pro udělení výjimky podle čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES v případě maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu v Itálii.

| (25) | Směrnice 2004/17/ES proto nadále zůstává v platnosti v případě, kdy zadavatelé udělují zakázky určené pro umožnění maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu, které mají být poskytovány v Itálii, a v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti v Itálii. |
| --- | --- |

(25)

Směrnice 2004/17/ES proto nadále zůstává v platnosti v případě, kdy zadavatelé udělují zakázky určené pro umožnění maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu, které mají být poskytovány v Itálii, a v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti v Itálii.

IV.   ZÁVĚRY

| (26) | Pokud jde o výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny v makrozóně Sever, lze tudíž situaci shrnout takto: celkový podíl tří největších výrobců na trhu je relativně nízký a podstatné množství dovážené elektrické energie má v této zóně na hospodářskou soutěž pozitivní účinky. Jak je uvedeno v 13. bodu odůvodnění, fungování vyrovnávacího mechanismu nepředstavuje překážku přímému vystavení hospodářské soutěži v oblasti výroby elektřiny. Lze mít tedy za to, že všechny výše uvedené faktory jsou projevem přímého vystavení hospodářské soutěži v makrozóně Sever. |
| --- | --- |

(26)

Pokud jde o výrobu a velkoobchodní prodej elektřiny v makrozóně Sever, lze tudíž situaci shrnout takto: celkový podíl tří největších výrobců na trhu je relativně nízký a podstatné množství dovážené elektrické energie má v této zóně na hospodářskou soutěž pozitivní účinky. Jak je uvedeno v 13. bodu odůvodnění, fungování vyrovnávacího mechanismu nepředstavuje překážku přímému vystavení hospodářské soutěži v oblasti výroby elektřiny. Lze mít tedy za to, že všechny výše uvedené faktory jsou projevem přímého vystavení hospodářské soutěži v makrozóně Sever.

| (27) | Na základě faktorů posouzených v 8. až 13. bodě odůvodnění je podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES splněná, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektřiny v makrozóně Sever. |
| --- | --- |

(27)

Na základě faktorů posouzených v 8. až 13. bodě odůvodnění je podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES splněná, pokud jde o výrobu a velkoobchodní dodávky elektřiny v makrozóně Sever.

| (28) | Dále vzhledem k tomu, že se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, neměla by se směrnice 2004/17/ES uplatňovat v případě, že zadavatelé udělují zakázky určené pro umožnění výroby a velkoobchodních dodávek elektřiny v makrozóně Sever, ani v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti v této zeměpisné oblasti. |
| --- | --- |

(28)

Dále vzhledem k tomu, že se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, neměla by se směrnice 2004/17/ES uplatňovat v případě, že zadavatelé udělují zakázky určené pro umožnění výroby a velkoobchodních dodávek elektřiny v makrozóně Sever, ani v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti v této zeměpisné oblasti.

| (29) | Pokud jde o maloobchodní prodej elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí v Itálii, lze tudíž situaci shrnout takto: celkový podíl tří největších maloobchodních společností na trhu je nízký a míra změny dodavatele podle odběrního místa je uspokojivá a neexistuje kontrola cen pro koncového uživatele. Tyto závěry jsou rovněž v souladu se stanoviskem příslušných italských orgánů, dle kterého byl tento trh vystaven hospodářské soutěži po několik let a výsledná míra hospodářské soutěže je uspokojivá. |
| --- | --- |

(29)

Pokud jde o maloobchodní prodej elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí v Itálii, lze tudíž situaci shrnout takto: celkový podíl tří největších maloobchodních společností na trhu je nízký a míra změny dodavatele podle odběrního místa je uspokojivá a neexistuje kontrola cen pro koncového uživatele. Tyto závěry jsou rovněž v souladu se stanoviskem příslušných italských orgánů, dle kterého byl tento trh vystaven hospodářské soutěži po několik let a výsledná míra hospodářské soutěže je uspokojivá.

| (30) | Na základě faktorů posouzených v 15. až 18. bodě odůvodnění je podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES splněná, pokud jde o maloobchodní dodávky elektrické energie konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí na celém území Italské republiky. |
| --- | --- |

(30)

Na základě faktorů posouzených v 15. až 18. bodě odůvodnění je podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES splněná, pokud jde o maloobchodní dodávky elektrické energie konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí na celém území Italské republiky.

| (31) | Dále vzhledem k tomu, že se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, neměla by se směrnice 2004/17/ES uplatňovat v případě, že zadavatelé udělují zakázky určené pro umožnění maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí v Itálii, ani v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti v této zeměpisné oblasti. |
| --- | --- |

(31)

Dále vzhledem k tomu, že se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, neměla by se směrnice 2004/17/ES uplatňovat v případě, že zadavatelé udělují zakázky určené pro umožnění maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí v Itálii, ani v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon této činnosti v této zeměpisné oblasti.

| (32) | Na základě faktorů posouzených v 19. až 25. bodě odůvodnění a vzhledem k pochybnostem o existenci dostatečné hospodářské soutěže na vnitrostátní úrovni, pokud jde o maloobchodní dodávky konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu, a mimoto při nedostatku podrobnějších informací o všech jednotlivých relevantních místních trzích, jak jsou definovány italskými orgány, není možné mít za to, že jsou splněny podmínky pro udělení výjimky podle čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES v případě maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu v Itálii. Směrnice 2004/17/ES se tedy nadále uplatňuje v případě, kdy zadavatelé zadají zakázky určené pro umožnění maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu v Itálii nebo když pořádají veřejné soutěže na výkon této činnosti v Itálii. Vzhledem k tomu, že budou nadále platit statistické povinnosti podle článku 67, může být nezbytné zajistit, aby dotyční zadavatelé přijali vhodná opatření, jako je oddělené řízení a/nebo účetnictví, aby bylo možné podávat přesné zprávy o zadávání zakázek na výkon příslušných činností, které nebyly vyňaty podle tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(32)

Na základě faktorů posouzených v 19. až 25. bodě odůvodnění a vzhledem k pochybnostem o existenci dostatečné hospodářské soutěže na vnitrostátní úrovni, pokud jde o maloobchodní dodávky konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu, a mimoto při nedostatku podrobnějších informací o všech jednotlivých relevantních místních trzích, jak jsou definovány italskými orgány, není možné mít za to, že jsou splněny podmínky pro udělení výjimky podle čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES v případě maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu v Itálii. Směrnice 2004/17/ES se tedy nadále uplatňuje v případě, kdy zadavatelé zadají zakázky určené pro umožnění maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu v Itálii nebo když pořádají veřejné soutěže na výkon této činnosti v Itálii. Vzhledem k tomu, že budou nadále platit statistické povinnosti podle článku 67, může být nezbytné zajistit, aby dotyční zadavatelé přijali vhodná opatření, jako je oddělené řízení a/nebo účetnictví, aby bylo možné podávat přesné zprávy o zadávání zakázek na výkon příslušných činností, které nebyly vyňaty podle tohoto rozhodnutí.

| (33) | Rovněž se připomíná, že se zakázkami zahrnujícími více činností se nakládá v souladu s článkem 9 směrnice 2004/17/ES. Za stávající situace to znamená, že pokud zadavatel provádí „smíšené“ zadávání zakázek, tj. zadávání zakázek určených na podporu provádění jak činností vyňatých z použití směrnice 2004/17/ES, tak činností nevyňatých, je třeba přihlížet k činnostem, pro které je zakázka především zamýšlena. V případě tohoto smíšeného zadávání zakázek, kde je účelem především podpora maloobchodního prodeje konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu, se použije ustanovení směrnice 2004/17/ES. Jestliže je objektivně nemožné stanovit, pro které činnosti je zakázka především zamýšlena, zadává se zakázka v souladu s pravidly stanovenými v odstavcích 2 a 3 článku 9. |
| --- | --- |

(33)

Rovněž se připomíná, že se zakázkami zahrnujícími více činností se nakládá v souladu s článkem 9 směrnice 2004/17/ES. Za stávající situace to znamená, že pokud zadavatel provádí „smíšené“ zadávání zakázek, tj. zadávání zakázek určených na podporu provádění jak činností vyňatých z použití směrnice 2004/17/ES, tak činností nevyňatých, je třeba přihlížet k činnostem, pro které je zakázka především zamýšlena. V případě tohoto smíšeného zadávání zakázek, kde je účelem především podpora maloobchodního prodeje konečným zákazníkům napojeným na nízkonapěťovou soustavu, se použije ustanovení směrnice 2004/17/ES. Jestliže je objektivně nemožné stanovit, pro které činnosti je zakázka především zamýšlena, zadává se zakázka v souladu s pravidly stanovenými v odstavcích 2 a 3 článku 9.

| (34) | Toto rozhodnutí se zakládá na právní a skutkové situaci z období února až května 2010, jak je zřejmé z informací předložených Italskou republikou, společností CVA, ze sdělení z roku 2005 a 2010 a jejich technických příloh a z dokumentu útvarů Komise z roku 2007 a ze závěrečné zprávy a z výroční zprávy AEEG z roku 2009. Může být revidováno, pokud by v případě zásadních změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES pro velkoobchodní dodávky elektřiny v makrozóně Sever a maloobchodní dodávky konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí, |
| --- | --- |

(34)

Toto rozhodnutí se zakládá na právní a skutkové situaci z období února až května 2010, jak je zřejmé z informací předložených Italskou republikou, společností CVA, ze sdělení z roku 2005 a 2010 a jejich technických příloh a z dokumentu útvarů Komise z roku 2007 a ze závěrečné zprávy a z výroční zprávy AEEG z roku 2009. Může být revidováno, pokud by v případě zásadních změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES pro velkoobchodní dodávky elektřiny v makrozóně Sever a maloobchodní dodávky konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na zakázky zadané zadavateli, které jim mají umožnit provádět tyto činnosti:

| a) | výrobu a velkoobchodní dodávky elektřiny v makrozóně Sever; |
| --- | --- |

a)

výrobu a velkoobchodní dodávky elektřiny v makrozóně Sever;

| b) | maloobchodní dodávky elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí na celém území Italské republiky. |
| --- | --- |

b)

maloobchodní dodávky elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí na celém území Italské republiky.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 14. července 2010.

Za Komisi

Michel BARNIER

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Ta zahrnuje Severní zónu a také čtyři menší zóny (Ene, Enw, Turbigo a Monfalcone), jak se uvádí v příloze B sdělení Komise ze dne 10. ledna 2007„Šetření podle článku 17 nařízení (ES) č. 1/2003 v odvětvích zemního plynu a elektrické energie v Evropě (Závěrečná zpráva)“ (KOM(2006) 851 v konečném znění, dále jen „Závěrečná zpráva“).

2

(3)  Úř. věst. L 27, 30.1.1997, s. 20.

3

(4)  Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 37. Je třeba připomenout, že směrnice 2003/54/ES byla nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55) která vyžaduje ještě vyšší stupeň otevřenosti trhu než předchozí dvě směrnice. Jelikož však lhůta pro její provedení ještě neuplynula, nadále bude odkazováno na právní rámec zavedený směrnicí 2003/54/ES.

4

(5)  FÚZE COMP M - 4110 E.ON – ENDESA, s. 3.

5

(6)  Viz Závěrečná zpráva, příloha B, bod A1, 2.

6

(7)  Ta zahrnuje zóny Střed-Sever, Piombino, Střed-Jih, Jih, Rossano, Brindisi a Kalábrie.

7

(8)  Ta zahrnuje zóny Sicílie, Priolo a Kalábrie.

8

(9)  Viz rozhodnutí Komise 2009/47/ES (Úř. věst. L 19, 23.1.2009, s. 57); 2008/585/ES (Úř. věst. L 188, 16.7.2008, s. 28); 2008/741/ES (Úř. věst. L 251, 19.9.2008, s. 35); 2007/141/ES (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 23); 2007/706/ES (Úř. věst. L 287, 1.11.2007, s. 18); 2006/211/ES (Úř. věst. L 76, 15.3.2006, s. 6) a 2006/422/ES (Úř. věst. L 168, 21.6.2006, s. 33).

9

(10)  Tj. množství elektrické energie potřebné pro domácí spotřebu a vývoz.

10

(11)  Dopis italského Úřadu pro elektrickou energii a plyn 0018212 ze dne 10. května 2010.

11

(12)  Zákon č. 99/2009 ze dne 23. července 2009.

12

(13)  SEK(2010) 251, dále jen „Sdělení 2010“.

13

(14)  Tabulka 3.1 technické přílohy (s. 12) Sdělení 2010.

14

(15)  Výroční zpráva o stavu služeb a regulační činnosti italského Úřadu pro elektrickou energii a plyn (AEEG) ze dne 31. března 2009 (dále jen „Výroční zpráva AEEG 2009“), s. 76.

15

(16)  Ta velmi úzce odpovídá míře koncentrace zjištěné na švédském maloobchodním trhu, tj. 43 % (viz 14. bod odůvodnění rozhodnutí 2007/706/ES).

16

(17)  Sdělení Komise ze dne 15. listopadu 2005„Zpráva o pokroku při vytváření vnitřního trhu se zemním plynem a elektřinou“ (KOM(2005) 568 v konečném znění, dále jen „Sdělení 2005“), s. 9.

17

(18)  Tabulka 2.2 technické přílohy Sdělení 2010.

18

(19)  Viz 13. bod odůvodnění rozhodnutí 2008/585/ES.

19

(20)  Výroční zpráva AEEG 2009.

20

(21)  Viz bod 328 rozsudku Soudu prvního stupně ze dne 28. února 2002 ve věci T-395/94 Atlantic Container Line AB a další v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. II-875.

21

Atlantic Container Line AB a další

Komise

(22)  Regulované ceny jsou v podstatě stanovené na základě cen, které se objevují na volném trhu.

22

(23)  Dopis 0032953 Italského orgánu pro hospodářskou soutěž ze dne 20. května 2010.

23

---