# Euroopa Liidu L 196/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.196.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 196 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide28. juuli 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.196.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 196

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide28. juuli 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 670/2010, 13. juuli 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Eestis | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 671/2010, 13. juuli 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2866/98 seoses euro ümberarvestuskursiga Eestis | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 672/2010, 27. juuli 2010, mis käsitleb teatavate mootorsõidukite tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemide tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 673/2010, 27. juuli 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 21 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 674/2010, 23. juuli 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2010/7) | 23 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/416/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 13. juuli 2010, vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011 | 24 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 670/2010, 13. juuli 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Eestis

1

*

Nõukogu määrus (EL) nr 671/2010, 13. juuli 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2866/98 seoses euro ümberarvestuskursiga Eestis

4

*

Komisjoni määrus (EL) nr 672/2010, 27. juuli 2010, mis käsitleb teatavate mootorsõidukite tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemide tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid

5

Komisjoni määrus (EL) nr 673/2010, 27. juuli 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

21

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 674/2010, 23. juuli 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2010/7)

(EKP/2010/7)

23

OTSUSED

2010/416/EL

*

Nõukogu otsus, 13. juuli 2010, vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011

24

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 27. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 968/2006 (millega kehtestatakse ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava loomist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) parandused (ELT L 176, 30.6.2006) | 27 |

Parandused

*

Komisjoni 27. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 968/2006 (millega kehtestatakse ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava loomist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) parandused (ELT L 176, 30.6.2006)

(ELT L 176, 30.6.2006)

27

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 670/2010,

13. juuli 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 seoses euro kasutuselevõtuga Eestis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut („alusleping”), eriti selle artikli 140 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (1) sätestatakse, et euroga asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (1) sätestatakse, et euroga asendatakse nende liikmesriikide vääringud, kes täidavad euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ajal, kui ühendus jõuab majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi.

| (2) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2596/2000 (2) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Kreeka vääringu asendamine euroga. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2596/2000 (2) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Kreeka vääringu asendamine euroga.

| (3) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2169/2005 (3) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et valmistada ette euro edasist kasutuselevõtmist liikmesriikides, kus eurot ei ole veel ühisrahana kasutusele võetud. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2169/2005 (3) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et valmistada ette euro edasist kasutuselevõtmist liikmesriikides, kus eurot ei ole veel ühisrahana kasutusele võetud.

| (4) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1647/2006 (4) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Sloveenia vääringu asendamine euroga. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1647/2006 (4) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Sloveenia vääringu asendamine euroga.

| (5) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 835/2007 (5) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Küprose vääringu asendamine euroga. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 835/2007 (5) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Küprose vääringu asendamine euroga.

| (6) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 836/2007 (6) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Malta vääringu asendamine euroga. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 836/2007 (6) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Malta vääringu asendamine euroga.

| (7) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 693/2008 (7) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Slovakkia vääringu asendamine euroga. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 693/2008 (7) muudeti määrust (EÜ) nr 974/98, et sätestada Slovakkia vääringu asendamine euroga.

| (8) | Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Eesti liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud aluslepingu artikli 139 lõikes 1 määratud erand. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Eesti liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud aluslepingu artikli 139 lõikes 1 määratud erand.

| (9) | Vastavalt nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsusele 2010/416/EL (vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011) (8) vastab Eesti euro kasutuselevõtuks vajalikele tingimustele ning Eesti suhtes kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2011. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsusele 2010/416/EL (vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011) (8) vastab Eesti euro kasutuselevõtuks vajalikele tingimustele ning Eesti suhtes kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2011.

| (10) | Eestis euro kasutuselevõtmise eeltingimuseks on, et Eestile laiendatakse määruse (EÜ) nr 974/98 kohaseid euro kasutuselvõtmist käsitlevaid kehtivaid sätteid. |
| --- | --- |

(10)

Eestis euro kasutuselevõtmise eeltingimuseks on, et Eestile laiendatakse määruse (EÜ) nr 974/98 kohaseid euro kasutuselvõtmist käsitlevaid kehtivaid sätteid.

| (11) | Eesti üleminekukavas täpsustatakse, et euro pangatähed ja mündid peaksid saama asjaomases liikmesriigis seaduslikuks maksevahendiks sellel päeval, kui euro võetakse seal omavääringuna kasutusele. Seepärast peaks eurole ülemineku ja sularahavahetuse päev olema 1. jaanuar 2011. Omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega ei tuleks kohaldada. |
| --- | --- |

(11)

Eesti üleminekukavas täpsustatakse, et euro pangatähed ja mündid peaksid saama asjaomases liikmesriigis seaduslikuks maksevahendiks sellel päeval, kui euro võetakse seal omavääringuna kasutusele. Seepärast peaks eurole ülemineku ja sularahavahetuse päev olema 1. jaanuar 2011. Omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega ei tuleks kohaldada.

| (12) | Määrust (EÜ) nr 974/98 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Määrust (EÜ) nr 974/98 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 974/98 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 13. juuli 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

D. REYNDERS

---

(1)  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.

1

(2)  EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2.

2

(3)  ELT L 346, 29.12.2005, lk 1.

3

(4)  ELT L 309, 9.11.2006, lk 2.

4

(5)  ELT L 186, 18.7.2007, lk 1.

5

(6)  ELT L 186, 18.7.2007, lk 3.

6

(7)  ELT L 195, 24.7.2008, lk 1.

7

(8)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 24.

8

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 974/98 lisasse Saksamaa ja Kreeka kirjete vahele lisatakse järgmine rida.

| Liikmesriik | Eurole ülemineku päev | Sularahavahetuse päev | Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| „Eesti | 1. jaanuar 2011 | 1. jaanuar 2011 | puudub” |

Liikmesriik

Eurole ülemineku päev

Sularahavahetuse päev

Liikmesriik kohaldab järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aega

„Eesti

1. jaanuar 2011

1. jaanuar 2011

puudub”

---

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/4

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 671/2010,

13. juuli 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2866/98 seoses euro ümberarvestuskursiga Eestis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 140 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 31. detsembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2866/98 (euro ja euro kasutusele võtvate liikmesriikide vääringute vaheliste ümberarvestuskursside kohta) (2) määratakse kindlaks ümberarvestuskursid alates 1. jaanuarist 1999. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 31. detsembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2866/98 (euro ja euro kasutusele võtvate liikmesriikide vääringute vaheliste ümberarvestuskursside kohta) (2) määratakse kindlaks ümberarvestuskursid alates 1. jaanuarist 1999.

| (2) | Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Eesti liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 139 lõikes 1 määratud erand. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Eesti liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 139 lõikes 1 määratud erand.

| (3) | Vastavalt nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsusele 2010/416/EL (vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011) (3) vastab Eesti nüüd euro kasutuselevõtmiseks vajalikele tingimustele ja Eesti suhtes kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2011. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsusele 2010/416/EL (vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011) (3) vastab Eesti nüüd euro kasutuselevõtmiseks vajalikele tingimustele ja Eesti suhtes kehtestatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2011.

| (4) | Euro kasutuselevõtt Eestis nõuab euro ja Eesti krooni vahelise ümberarvestuskursi kehtestamist. Kõnealune ümberarvestuskurss on 15,6466 Eesti krooni 1 euro kohta, mis vastab krooni praegusele keskmisele kursile vahetuskursimehhanismis (ERM II). |
| --- | --- |

(4)

Euro kasutuselevõtt Eestis nõuab euro ja Eesti krooni vahelise ümberarvestuskursi kehtestamist. Kõnealune ümberarvestuskurss on 15,6466 Eesti krooni 1 euro kohta, mis vastab krooni praegusele keskmisele kursile vahetuskursimehhanismis (ERM II).

| (5) | Määrust (EÜ) nr 2866/98 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 2866/98 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2866/98 artiklis 1 lisatakse Saksa marga ja Kreeka drahmi suhtes kohaldatavate ümberarvestuskursside vahele järgmine rida:

„= 15,6466 Eesti krooni”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

D. REYNDERS

---

(1)  Arvamus on esitatud 5. juulil 2010 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 359, 31.12.1998, lk 1.

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 24.

3

Euroopa Liidu Teataja

---

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 672/2010,

27. juuli 2010,

mis käsitleb teatavate mootorsõidukite tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemide tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (1), eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 661/2009 on eraldiseisev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) (2) ette nähtud tüübikinnitusmenetluse otstarbeks. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 661/2009 on eraldiseisev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) (2) ette nähtud tüübikinnitusmenetluse otstarbeks.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 661/2009 tunnistatakse kehtetuks nõukogu 21. detsembri 1977. aasta direktiiv 78/317/EMÜ mootorsõidukite klaasitud pindadelt jää ja niiskuse eemaldamise süsteemidega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3). Nimetatud direktiivis sätestatud nõuded tuleks käesolevasse määrusesse üle võtta ja vajadusel muuta, et neid kohandada teaduse ja tehnika arengule, võttes eelkõige arvesse hübriid- ja elektrimootoriga sõidukite eripära. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 661/2009 tunnistatakse kehtetuks nõukogu 21. detsembri 1977. aasta direktiiv 78/317/EMÜ mootorsõidukite klaasitud pindadelt jää ja niiskuse eemaldamise süsteemidega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3). Nimetatud direktiivis sätestatud nõuded tuleks käesolevasse määrusesse üle võtta ja vajadusel muuta, et neid kohandada teaduse ja tehnika arengule, võttes eelkõige arvesse hübriid- ja elektrimootoriga sõidukite eripära.

| (3) | Käesoleva määruse reguleerimisala on kooskõlas direktiivi 78/317/EMÜ reguleerimisalaga ja piirdub seega M1-kategooria sõidukitega. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse reguleerimisala on kooskõlas direktiivi 78/317/EMÜ reguleerimisalaga ja piirdub seega M1-kategooria sõidukitega.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud mootorsõidukite tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemide tüübikinnituse nõudeid käsitlevad põhisätted Seepärast on lisaks vaja sätestada ka erimenetlused, katsed ja nõuded. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud mootorsõidukite tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemide tüübikinnituse nõudeid käsitlevad põhisätted Seepärast on lisaks vaja sätestada ka erimenetlused, katsed ja nõuded.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse mootorsõidukite suhtes, mis kuuluvad M1-kategooriasse, nagu on määratletud direktiivi 2007/46/EÜ II lisas, ja millele on paigaldatud esiklaas.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „sõidukitüüp seoses tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemidega”– sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemi omadused;

välis- ja siseosad ning paigaldised, mis võivad mõjutada nähtavust juhist ettepoole jäävas 180° ulatusega vaateväljas;

tuuleklaasi kuju, mõõtmed, paksus ja omadused ning selle paigaldusviis;

suurim istekohtade arv;

2)   „mootor”– sisepõlemismootor, mis töötab nii vedel- kui ka gaaskütusega;

3)   „jäite eemaldamise süsteem”– tuuleklaasi välispinnalt jäite või härmatise eemaldamiseks ette nähtud süsteem;

4)   „jäitevaba ala”– tuuleklaasi osa, mille välispind on kuiv või kaetud sulanud või pooleldi sulanud märja jäitega, mida saab eemaldada sõiduki klaasipuhasti abil;

5)   „niiskuse eemaldamise süsteem”– tuuleklaasi sisepinnalt niiskuse eemaldamiseks ette nähtud süsteem;

6)   „niiskus”– kondenseerunud niiskuse kiht tuuleklaasi sisepinnal;

7)   „niiskusvaba ala”– tuuleklaasi osa, mille sisepind oli kaetud niiskusega, kuid on saanud kuivaks ja sinna pole jäänud jälgegi veest või veepiiskadest;

8)   „vaateväli A”– katseala A, nagu see on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirjas nr 43 (4), selle 18. lisa punktis 2.2;

9)   „vaateväli B”– vähendatud katseala B, nagu see on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirjas nr 43, selle 18. lisa punktis 2.4, ilma nimetatud lisa punktis 2.4.1 määratletud ala kõrvale jätmata;

10)   „torso arvutuslik kaldenurk”– nurk, mis on mõõdetud läbi punkti R ehk istme võrdluspunkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vahel asendis, mis vastab tootja määratud ja projektis ettenähtud seljatoe asendile;

11)   „punkt R” või „istme võrdluspunkt”– arvutuslik punkt, mis on sõiduki tootja poolt iga istekoha jaoks kolmemõõtmelise taustsüsteemi abil kindlaks määratud;

12)   „kolmemõõtmeline taustsüsteem”– taustsüsteem, mis koosneb vertikaalsest pikitasandist X-Z, horisontaaltasandist X-Y ja vertikaalsest risttasandist Y-Z vastavalt II lisa 2. liitele;

13)   „peamised võrdlusmärgid”– sõiduki kerel või šassiil esinevad augud, pinnad, tähised või muud tunnusmärgid, mille tootja esitab X, Y ja Z koordinaatidega kolmemõõtmelises taustsüsteemis;

14)   „sõiduki pealüliti”– seade, mis lülitab sõiduki sisseehitatud elektroonilise süsteemi väljalülitatud režiimilt (kui sõiduk on pargitud ja juht ei viibi sõidukis) tavalisele töörežiimile.

Artikkel 3

Seoses tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemidega sõidukile EÜ tüübikinnituse andmise sätted

1.   Sõiduki EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemidega esitab tootja või tema esindaja tüübikinnitusasutusele taotluse.

2.   Taotlus koostatakse vastavalt I lisa 1. osas esitatud teatise näidisele.

3.   Kui II lisas sätestatud asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.

Liikmesriik ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

4.   Lõike 3 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnitustunnistuse, mis on koostatud vastavalt I lisa 2. osas esitatud näidisele.

Artikkel 4

Direktiivi 78/317/EMÜ alusel antud tüübikinnituste kehtivus ja laiendamine

Riiklikud ametiasutused lubavad enne määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 13 lõikes 2 osutatud kuupäevi tüübikinnituse saanud sõidukite müümist ja kasutuselevõtmist ning jätkavad kõnealuste sõidukite tüübikinnituste laiendamist direktiivi 78/317/EMÜ alusel.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 200, 31.7.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

2

(3)  EÜT L 81, 28.3.1978, lk 27.

3

(4)  Avaldamata. Avaldatakse augustiks 2010.

4

---

I LISA

Haldusdokumendid mootorsõidukile EÜ tüübikinnituse andmise kohta seoses tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemidega

1.   OSA

Teatis

NÄIDIS

Teatis nr ... sõiduki EÜ tüübikinnituse kohta seoses tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemidega.

Allpool esitatud teave esitatakse kolmes eksemplaris koos sisukorraga. Kõik sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised esitatakse A4-formaadis või A4-formaadis voldikul. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi häälestusseadmeid, tuleb esitada andmed nende töötamise kohta.

0.   ÜLDINE

0.1.   Mark (tootja kaubanimi): ...

0.2.   Tüüp: ...

0.2.1.   Ärinimi (-nimed) (kui on olemas): ...

0.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (1): ...

0.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

0.4.   Sõiduki kategooria (2): ...

0.5.   Tootja nimi ja aadress: ...

0.8.   Koostetehase (-tehaste) nimi (nimed) ja aadress (aadressid): ...

0.9.   Tootja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

1.   SÕIDUKI EHITUSE ÜLDANDMED

1.1.   Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised: ...

1.6.   Mootori paigutus ja asukoht: ...

1.8.   Rooli asukoht: paremal/vasakul (3).

3.   JÕUSEADE (4)

3.1.   Mootori tootja: ...

3.1.1.   Tootja mootorikood (nagu see on märgitud mootorile või muud identifitseerimisandmed): ...

3.2.   Sisepõlemismootor

3.2.1.   Eriandmed mootori kohta

3.2.1.1.   Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor (3) Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline/rootor (3)

3.2.1.2.   Silindrite arv ja paigutus: ...

3.2.1.3.   Mootori töömaht (5): ...cm3

3.2.1.6.   Mootori normaalne pöörlemiskiirus tühikäigul (6): ... min–1

3.2.1.8.   Suurim kasulik võimsus (7): ... kW pöörlemiskiirusel ... min–1 (tootja teatatud väärtus)

3.2.2.   Kütus

3.2.2.1.   Kergsõidukid: diisliõli / bensiin / vedeldatud naftagaas / maagaas või biometaan / etanool (E85) / biodiisel / vesinik (3)
   (8)

3.2.5.   Elektrisüsteem

3.2.5.1.   Nimipinge: ... V, maandatud plussiga/miinusega (3)

3.2.5.2.   Generaator

3.2.5.2.1.   Tüüp: ...

3.2.5.2.2.   Nimivõimsus: ... VA

3.2.7.   Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (3)

3.2.7.1.   Mootori temperatuuri regulaatori nimiseadistus: ...

3.2.7.2.   Vedelikjahutus

3.2.7.2.1.   Jahutusvedeliku tüüp: ...

3.2.7.2.2.   Ringluspump (ringluspumbad): jah/ei (3):

3.2.7.2.3.   Omadused: ... või

3.2.7.2.3.1.   Mark (margid): ...

3.2.7.2.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.7.2.4.   Ülekandesuhe (-suhted): ...

3.2.7.2.5.   Ventilaatori ja selle ajami kirjeldus: ...

3.2.7.3.   Õhk

3.2.7.3.1.   Ventilaator: jah/ei (3):

3.2.7.3.2.   Omadused: ...

3.2.7.3.2.1.   Mark (margid): ...

3.2.7.3.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.3.   Elektrimootor

3.3.1.   Tüüp (mähis, ergutusvool): ...

3.3.1.1.   Maksimaalne tunnivõimsus: ...kW

3.3.1.2.   Tööpinge: ... V

3.3.2.   Aku

3.3.2.1.   Elementide arv: ...

3.3.2.2.   Mass: ... kg

3.3.2.3.   Maht: ...Ah (ampertund)

3.3.2.4.   Asukoht: ...

3.4.   Mootorid või mootorikombinatsioonid

3.4.1.   Hübriidelektrisõiduk: jah/ei (3):

3.4.2.   Hübriidelektrisõiduki kategooria: sõidukivälise laadimisega / sõidukivälise laadimiseta (3):

3.4.3.   Töörežiimi lüliti: on / ei ole (3)

3.4.3.1.   Valitavad režiimid

3.4.3.1.1.   Ainult elektriline režiim: jah/ei (3):

3.4.3.1.2.   Ainult kütuserežiim: jah/ei (3):

3.4.3.1.3.   Hübriidrežiimid: jah/ei (3): (kui jah, siis lühikirjeldus): ...

3.4.4.   Energiasalvesti kirjeldus: (aku, kondensaator, hooratas/generaator)

3.4.4.1.   Mark (margid): ...

3.4.4.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.4.4.3.   Identifitseerimisnumber: ...

3.4.4.4.   Elektrokeemilise paari tüüp: ...

3.4.4.5.   Energia: ... (aku puhul: pinge ja mahtuvus Ah kahe tunni jooksul, kondensaatori korral: J, ...)

3.4.4.6.   Laadur: pardalaadija/väline/puudub (3)

3.6.   Tootja poolt ette nähtud temperatuurid

3.6.1.   Jahutussüsteem

3.6.1.1.   Vedelikjahutus, maksimaalne väljundtemperatuur: ... K

3.6.1.2.   Õhkjahutus

3.6.1.2.1.   Võrdluspunkt: ...

3.6.1.2.2.   Maksimaalne temperatuur võrdluspunktis: ... K

3.6.2.   Maksimaalne temperatuur sisselaske vahejahutis: ... K

3.6.3.   Heitgaasi maksimumtemperatuur mõõdetuna väljalasketoru (-torude) punktis, mis asub väljalasketorustiku välisääriku (-äärikute) või turboülelaaduri juures: ... K

9.   KERE

9.1.   Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa C osas määratud koodidele: ...

9.2.   Kasutatud materjalid ja ehitusmeetodid: ...

9.3.   Kaassõitjauksed, sulgurid ja hinged

9.3.1.   Uste konfiguratsioon ja arv: ...

9.4.   Vaateväli

9.4.1.   Peamiste võrdlusmärkide piisavalt detailsed andmed, mis võimaldavad neid hõlpsasti leida ja kontrollida nende asukohti üksteise ja punkti R suhtes: ...

9.4.2.   Joonised või fotod, millel on näha detailid, mis jäävad 180-kraadisesse ettepoole suunatud vaatevälja: ...

9.5.   Tuuleklaas ja teised autoklaasid

9.5.1.   Tuuleklaas

9.5.1.1.   Kasutatud materjalid: ...

9.5.1.2.   Paigaldusviis: ...

9.5.1.3.   Kaldenurk: ...

9.5.1.4.   Tüübikinnitusnumber (-numbrid): ...

9.5.1.5.   Tuuleklaasi lisaseadmed ja nende paigalduskoht ning elektriliste/elektrooniliste osade lühikirjeldus: ...

9.6.   Klaasipuhastid

9.6.1.   Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sh fotod või joonised): ...

9.7.   Klaasipesur

9.7.1.   Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sh fotod või joonised) või tüübikinnitusnumber, kui on saanud kinnituse eraldi seadmena: ...

9.8.   Jäite ja niiskuse eemaldamise seadmed

9.8.1.   Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sh fotod või joonised): ...

9.8.2.   Maksimaalne elektrienergia kulu: ...kW

9.10.   Sisustuselemendid

9.10.1.   Sõidukisisesed sõitjate turvaseadmed

9.10.1.1.   Skemaatiline joonis või fotod, millele on märgitud juurdelisatud sektsioonide või vaadete asukohad: ...

9.10.1.3.   Sisustuse fotod, joonised ja/või laotusjoonised, millel on märgitud sõitjateruumi osad ja kasutatud materjalid (välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid), juhtseadiste paigutus, katus ja lükandkatus, seljatugi, istmed ja istmete tagumised osad: ...

9.10.3.   Istmed

9.10.3.1.   Istekohtade arv (9): ...

9.10.3.1.1.   Asukoht ja paigutus: ...

9.10.3.5.   R-punkti koordinaadid või joonis

9.10.3.5.1.   Juhiiste: ...

9.10.3.6.   Seljatoe ettenähtud kaldenurk

9.10.3.6.1.   Juhiiste: ...

Selgitavad märkused

2   OSA

EÜ tüübikinnitustunnistus

NÄIDIS

Formaat: A4 (210 × 297 mm)

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Teatis:

| — | EÜ tüübikinnitus (10) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnitus (10)

| — | EÜ tüübikinnituse laiendamine (10) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse laiendamine (10)

| — | EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumine (10) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumine (10)

| — | EÜ tüübikinnituse tühistamine (10) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse tühistamine (10)

sõiduki tüübile seoses tuuleklaasilt jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemidega

vastavalt määrusele (EL) nr 672/2010, viimati muudetud määrusega (EL) nr ..../... (10)

EÜ tüübikinnituse number: ...

Laiendamise põhjus: ...

I   JAGU

0.1.   Mark (tootja kaubanimi): ...

0.2.   Tüüp: ...

0.2.1.   Ärinimi (-nimed) (vajaduse korral): ...

0.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (11): ...

0.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

0.4.   Sõiduki kategooria (12): ...

0.5.   Tootja nimi ja aadress: ...

0.8.   Koostetehase (-tehaste) nimi (nimed) ja aadress (aadressid): ...

0.9.   Tootja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

II   JAGU

1.   Lisateave: vt lisandus

2.   Katsete eest vastutav tehniline talitus: ...

3.   Katseprotokolli kuupäev: ...

4.   Katseprotokolli number: ...

5.   Märkused (olemasolu korral): vt lisandus.

6.   Koht: ...

7.   Kuupäev: ...

8.   Allkiri: ...

| Lisatud dokumendid | : | infopakett
  katsearuanne. |
| --- | --- | --- |

Lisatud dokumendid

:

infopakett

katsearuanne.

---

(1)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?” (nt ABC??123??).

(2)  Kategooriad vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osas esitatud määratlustele.

(3)  Mittevajalik maha tõmmata.

(4)  Sõiduki korral, milles võib kasutada bensiini, diislikütust jne ka kombineeritult muu kütusega, tuleb esitada andmed iga käitusviisi kohta eraldi. Tavapärastest erinevate mootorite ja süsteemide käesolevate andmetega samaväärsed andmed esitab valmistaja.

(5)  Väärtus tuleb välja arvutada (π = 3,1416) ja ümardada täisarvuni (cm3).

(6)  Märkida lubatud hälve.

(7)  Määratud vastavalt nõukogu direktiivi 80/1269/EMÜ (EÜT L 375, 31.12.1980, lk 46) nõuetele.

(8)  Sõidukeid, mis võivad kütusena kasutada nii bensiini kui ka gaaskütust, kuid mille bensiinkütusesüsteem on paigaldatud ainult avariikäituseks või käivitamiseks ning mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15 liitrit bensiini, loetakse katsetamisel ainult gaaskütusel töötavateks sõidukiteks.

(9)  Märgitav istekohtade arv peab vastama liikuvas sõidukis olemasolevate istekohtade arvule. Moodulsüsteemi korral tuleb esitada vahemik.

(10)  Mittevajalik maha tõmmata.

(11)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?” (nt ABC??123??).

(12)  Vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A jao määratlusele.

Lisandus

EÜ tüübikinnitustunnistusele nr ...

| 1. | Lisateave:






  1.1. | Sõidukitüübi ehituse, mõõtmete, kuju ja koostismaterjalide lühikirjeldus: ... |
| --- | --- | --- |

1.

Lisateave:

1.1.

Sõidukitüübi ehituse, mõõtmete, kuju ja koostismaterjalide lühikirjeldus: ...

| 1.2. | Jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemi kirjeldus: ... |
| --- | --- |

1.2.

Jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemi kirjeldus: ...

| 1.3. | Sellise sisustuse või sisustuselementide kirjeldus, mis võib katsetulemusi mõjutada: ... |
| --- | --- |

1.3.

Sellise sisustuse või sisustuselementide kirjeldus, mis võib katsetulemusi mõjutada: ...

| 1.4. | Suurim istekohtade arv: ... |
| --- | --- |

1.4.

Suurim istekohtade arv: ...

| 1.5. | Tuuleklaasi näitajad: ... detailide paksus (mm): ... |
| --- | --- |

1.5.

Tuuleklaasi näitajad: ... detailide paksus (mm): ...

| 1.6. | Elektripaigaldise nimipinge (V): ... |
| --- | --- |

1.6.

Elektripaigaldise nimipinge (V): ...

| 2. | Rooli asukoht: vasakul/paremal (1) |
| --- | --- |

2.

Rooli asukoht: vasakul/paremal (1)

| 3. | Jõuallikas: ottomootor/diiselmootor/elektrimootor/hübriidmootor/ ... (1) |
| --- | --- |

3.

Jõuallikas: ottomootor/diiselmootor/elektrimootor/hübriidmootor/ ... (1)

| 4. | Jäite eemaldamise katse temperatuur: – 8 °C / – 18 °C (1) |
| --- | --- |

4.

Jäite eemaldamise katse temperatuur: – 8 °C / – 18 °C (1)

| 5. | Märkused: ... |
| --- | --- |

5.

Märkused: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

II LISA

Jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemide nõuded

1.   ERINÕUDED

1.1.   Tuuleklaasilt jäite eemaldamine

1.1.1.   Iga sõiduk peab olema varustatud tuuleklaasi välispinnalt jäidet ja jääd eemaldava süsteemiga. Tuuleklaasilt jäite eemaldamise süsteem peab olema piisavalt tõhus, et kindlustada külma ilma korral küllaldane nähtavus läbi tuuleklaasi.

1.1.2.   Süsteemi tõhususe kontrollimiseks määratakse pärast käivitamist perioodiliselt tuuleklaasi jäitest vabanenud ala suurus, kui sõidukit on hoitud külmkambris teatud aeg.

1.1.3.   Punktide 1.1.1 ja 1.1.2 nõudeid kontrollitakse käesoleva lisa punktis 2.1 sätestatud meetodil.

1.1.4.   Täidetud peavad olema järgmised nõuded:

1.1.4.1.   20 minutit pärast katse algust peab II lisa 3. liites määratud vaateväli A olema 80 % ulatuses jäitest vaba;

1.1.4.2.   25 minutit pärast katse algust peab tuuleklaasi jäitest vabastatud ala kaassõitja poolel olema võrreldav punktis 1.1.4.1 määratud alaga juhi poolel;

1.1.4.3.   40 minutit pärast katse algust peab II lisa 3. liites määratud vaateväli B olema 95 % ulatuses jäitest vaba.

1.2.   Tuuleklaasilt niiskuse eemaldamine

1.2.1.   Iga sõiduk peab olema varustatud tuuleklaasi sisepinnalt niiskust eemaldava süsteemiga.

1.2.2.   Niiskust eemaldav süsteem peab olema piisavalt tõhus, et taastada nähtavus läbi niiskuse tõttu uduseks läinud tuuleklaasi. Selle tõhusust kontrollitakse käesoleva lisa punktis 2.2 kirjeldatud toiminguga.

1.2.3.   Täidetud peavad olema järgmised nõuded:

1.2.3.1.   10 minutiga peab II lisa 3. liites määratud vaateväli A olema 90 % ulatuses niiskusest vaba;

1.2.3.2.   10 minutiga peab II lisa 3. liites määratud vaateväli B olema 80 % ulatuses niiskusest vaba.

2.   KATSE KÄIK

2.1.   Tuuleklaasilt jäite eemaldamine

2.1.1.   Katse tehakse temperatuuril – 8 ± 2 °C või – 18 ± 3 °C vastavalt tootja valikule.

2.1.2.   Katse tuleb teha piisavalt suures külmkambris, mis mahutab kogu sõiduki ning on varustatud seadmetega, mis võimaldavad kambris säilitada emba-kumba punktis 2.1.1 mainitud temperatuuri kogu katse jooksul ja panna külma õhu ringlema. Külmkambris peab ettenähtud katsetemperatuur või sellest madalam temperatuur olema olnud vähemalt 24 tundi enne seda, kui sõiduk külma kätte jäetakse.

2.1.3.   Enne katse algust tuleb tuuleklaasi sisepind ja välispind hoolikalt rasvast puhastada metüülpiirituse või võrdväärse rasvatustajaga. Pärast kuivamist tuleb pinnad katta 3–10 % ammoniaagilahusega. Pinnal tuleb uuesti kuivada lasta ja seejärel kuiva puuvillase riidega üle hõõruda.

2.1.4.   Enne katse alustamist tuleb auto välja lülitada ja hoida katsetemperatuuril vähemalt kümme tundi.

2.1.4.1.   Kui on võimalik veenduda, et mootori jahutusvedelik ja õli on saavutanud püsivalt katsetemperatuuri, võib seda aega lühendada.

2.1.5.   Pärast punktis 2.1.4 kirjeldatud toimeaega tuleb kogu tuuleklaasi välispinnale tekitada ühtlane jääkiht 0,044 g/cm2, kasutades veepihustit töösurvega 3,5 ± 0,2 bar.

2.1.5.1.   Pihustisuulist, mis on seadistatud nii, et tekiks võimalikult lai ja tugev juga, tuleb hoida klaaspinnaga risti sellest 200–250 mm kaugusel ja suunata nii, et tuuleklaasi ühest servast teiseni moodustuks ühtlane jääkiht.

2.1.5.1.1.   Punktis 2.1.5 sätestatud nõuete täitmiseks võib kasutada veepihustit suulisega 1,7 mm ja tootlikkusega 0,395 l/min, mis tekitab klaaspinnale 200 mm kauguselt pihustamisel 300 mm läbimõõduga veejoa. Lubatud on ka iga muu seade, millega saab nõudeid täita.

2.1.6.   Pärast jää moodustumist tuuleklaasil tuleb sõidukit hoida külmkambris veel vähemalt 30 minutit, kuid mitte kauem kui 40 minutit.

2.1.7.   Kui punktis 2.1.6 nimetatud ajavahemik on möödunud, tuleb ühel või kahel vaatlejal siseneda sõidukisse; seejärel võib lülitada sisse sõiduki pealüliti ja käivitada mootori, kasutades vajadusel väliseid lisaseadmeid. Katseaega hakatakse lugema hetkest, kui pealüliti on sisse lülitatud.

2.1.7.1.   Kui sõidukil on mootor, võib katse esimeseks viieks minutiks seadistada mootori pöörlemiskiiruse vastavalt sellele, nagu tootja on mootori soojendamiseks soovitanud, kui mootorit käivitatakse külma ilmaga.

2.1.7.2.   Katse ülejäänud 35 minuti kestel (või kogu katse kestel, kui esimest viit minutit ei kasutata soojendamiseks) peab toimuma järgmine:

2.1.7.2.1.   kui sõidukil on mootor, peab see töötama kiirusel, mis ei ületa 50 % maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest. Kui see ei ole teostatav, sest mootori jaoks on eriline kontrollimehhanism, nagu näiteks hübriidmootorite korral, tuleb määrata halvim võimalik olukord. See tähendab, et tuleb arvestada mootori pöörlemiskiirust, seda, et mootor tavalistes sõidutingimustes kas perioodiliselt või üldse ei tööta, ning välistemperatuur on kas – 8 °C või – 18 °C, vastavalt sellele, kumma katsetamistemperatuuri on tootja ette näinud. Kui süsteem võib täita jäite eemaldamise nõudeid ilma töötava mootorita, ei ole vaja mootorit üldse tööle panna.

2.1.7.3.   Katse alguseks peavad olema kõik akud täis laaditud.

2.1.7.4.   Jäite eemaldamise seadme klemmidel ei tohi pinge ületada süsteemi nimipinget rohkem kui 20 %.

2.1.7.5.   Katsekambris tuleb temperatuuri mõõta tuuleklaasi keskkoha kõrgusel, punktis, mida katsesõidukist lähtuv kuumus ei mõjuta märgatavalt.

2.1.7.6.   Katsekambrit jahutava õhujoa kiiruse rõhtne komponent, mida mõõdetakse vahetult enne katse alustamist sõiduki kesktasapinnas punktis, mis on 300 mm tuuleklaasi alaservast eespool tuuleklaasi alaserva ja ülaserva vahelise kauguse keskkoha kõrgusel, peab olema võimalikult väike ega tohi ületada 8 km/h.

2.1.7.7.   Mootorikapott, katus, kõik uksed, aknad ja õhutamisavad (kui need on olemas) peavad olema suletud, välja arvatud kütte- ja ventilatsioonisüsteemi sisse- ja väljalaskeavad; tootja soovi korral võib üks aken või kaks akent kokku olla püstsihis avatud 25 mm.

2.1.7.8.   Sõiduki jäite eemaldamise süsteemi regulaatorid tuleb seadistada nii, nagu tootja on katsetemperatuuri puhul soovitanud.

2.1.7.9.   Klaasipuhastid võivad katse ajal töötada, kuid ilma käega sekkumiseta, välja arvatud juhtimine sõidukis olevatest regulaatoritest.

2.1.8.   Vaatleja(d) peavad jäitevaba ala kontuure tuuleklaasi siseküljele märkima alates katseperioodi algusest iga viie minuti järel.

2.1.9.   Kui katse on lõppenud, registreeritakse ja märgitakse tuuleklaasi sisepinna jäitevaba ala, nagu selgitatud punktis 2.1.8, et määrata vaateväljad A ja B.

2.2.   Tuuleklaasilt niiskuse eemaldamine

2.2.1.   Enne katse algust tuleb tuuleklaasi sisepind hoolikalt rasvast puhastada metüülpiirituse või võrdväärse rasvatustajaga. Pärast kuivamist tuleb pinnad katta 3–10 % ammoniaagilahusega. Pinnal tuleb uuesti kuivada lasta ja seejärel kuiva puuvillase lapiga üle hõõruda.

2.2.2.   Katse tehakse piisavalt suures katsekambris, mis mahutab kogu sõiduki ning on varustatud seadmetega, mis võimaldavad kambris tekitada ja hoida katsetemperatuuri – 3 ± 1 °C kogu katse ajal.

2.2.2.1.   Katsekambris tuleb temperatuuri mõõta tuuleklaasi keskkoha kõrgusel, punktis, mida katsealusest sõidukist lähtuv kuumus ei mõjuta märgatavalt.

2.2.2.2.   Katsekambrit jahutava õhujoa kiiruse rõhtne komponent, mida mõõdetakse vahetult enne katse alustamist sõiduki kesktasapinnas punktis, mis on 300 mm tuuleklaasi alaservast eespool tuuleklaasi alaserva ja ülaserva vahelise kauguse keskkoha kõrgusel, peab olema võimalikult väike ega tohi ületada 8 km/h.

2.2.2.3.   Mootorikapott, katus, kõik uksed, aknad ja õhutamisavad (kui need on olemas) peavad olema suletud, välja arvatud kütte- ja õhutamissüsteemi sisse- ja väljalaskeavad; tootja soovi korral võib katse alguses avada ühe või kaks akent kokku püstsihis 25 mm.

2.2.3.   Niiskus tekitatakse aurugeneraatoriga, mida on kirjeldatud II lisa 4. liites. Generaatoris peab olema piisavalt vett, et tekitada auru vähemalt 70 ± 5 g/h iga tootja määratud istekoha kohta, kui ümbritseva keskkonna temperatuur on – 3 °C.

2.2.4.   Pärast sõiduki paigutamist katsekambrisse tuleb tuuleklaasi sisepind puhastada punktis 2.2.1 ettenähtud viisil. Ümbritseva keskkonna temperatuuri alandatakse ja see stabiliseeritakse temperatuuril – 3 ± 1 °C. Enne katse alustamist tuleb sõiduk välja lülitada ja hoida katsetemperatuuril vähemalt kümme tundi. Kui on võimalik veenduda, et mootori jahutusvedelik ja õli on saavutanud püsivalt katsetemperatuuri, võib seda aega lühendada.

2.2.5.   Aurugeneraator paigutatakse nii, et selle väljalaskeavad oleksid sõiduki pikikesktasapinnas 580 ± 80 mm kõrgusel punkti R või juhiistme võrdluspunkti kohal. Tavaliselt paigutatakse see vahetult esiistmete seljatugede taha, kui istmed on paigutatud tootja juhiste järgi ja seljatoed paiknevad kavandatud kehaasendile vastava nurga all. Kui sõiduki ehitus seda ei võimalda, võib generaatori paigutada seljatoe ette, eespool kirjeldatule lähimasse sobivasse asendisse.

2.2.6.   Kui generaator on sõidukis töötanud viis minutit, sisenevad üks või kaks vaatlejat kiiresti sõidukisse, hoides selleks uksi avatuna kokku mitte rohkem kui 8 sekundit, ning istuvad esiistme(te)le; seejärel vähendatakse generaatori toodetavat auru 70 ± 5 g/h kummagi vaatleja kohta.

2.2.7.   Üks minut pärast vaatleja(te) sõidukisse sisenemist võib lülitada sisse sõiduki pealüliti ja käivitada mootori, kasutades vajadusel väliseid lisaseadmeid. Katseaega hakatakse lugema hetkest, kui pealüliti on sisse lülitatud.

2.2.7.1.   Kui sõidukil on mootor, peab see töötama kiirusel, mis ei ole suurem kui 50 % maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest. Kui see ei ole teostatav, sest mootori jaoks on eriline kontrollimismehhanism, nagu näiteks hübriidmootorite korral, tuleb määrata halvim võimalik olukord. See tähendab, et tuleb arvestada mootori pöörlemiskiirust, seda, et mootor tavalistes sõidutingimustes välistemperatuuri – 1 °C korral kas perioodiliselt või üldse ei tööta. Kui süsteem võib täita niiskuse eemaldamise nõudeid ilma töötava mootorita, ei ole vaja mootorit üldse tööle panna.

2.2.7.2.   Sõiduki niiskuse eemaldamise süsteemi regulaatorid tuleb seadistada nii, nagu tootja on katsetemperatuuri puhul soovitanud.

2.2.7.3.   Katse alguseks peavad kõik akud olema täis laaditud.

2.2.7.4.   Niiskuse eemaldamise seadme klemmidel ei tohi pinge ületada süsteemi nimipinget rohkem kui 20 %.

2.2.8.   Kui katse on lõppenud, registreeritakse ja märgitakse tuuleklaasi sisepinna niiskusest vaba ala, et määrata vaateväljad A ja B.

1. liide

R-punkti või istme võrdluspunkti kontrollimine

R-punkt või istme võrdluspunkt määratakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 17 (1) 3. lisa sätetele.

---

(1)  ELT L 373, 27.12.2006, lk 1.

2. liide

Peamiste võrdlusmärkide kindlaksmääramine kolmemõõtmelises võrdlussüsteemis

Joonistel esitatud ja sõidukis paiknevate peamiste võrdluspunktide asukohtade mõõtmete vahekord määratakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 125 (1) 4. lisa sätetele.

---

(1)  Avaldamata. Avaldatakse 2010. aasta augustiks.

3. liide

Sõiduki tuuleklaasil vaateväljade kindlaksmääramine

Vaateväljad A ja B määratakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 43 18. lisa sätetele.

4. liide

Aurugeneraatori nõuded

1.   NÄITAJA

1.1.   Katses kasutatav generaator peab olema järgmiste näitajatega:

1.1.1.   veemahuti maht peab olema vähemalt 2,25 l;

1.1.2.   soojuskadu keemistäpi juures ei tohi ületada 75 W ümbritseva keskkonna temperatuuril – 3 ± 1 °C;

1.1.3.   tiiviku võimsus peab olema 0,07–0,10 m3/min staatilisel rõhul 0,5 mbar;

1.1.4.   generaatori ülaosas peavad ühel piirjoonel ja üksteisest võrdsel kaugusel olema kuus väljalaskeava (vt joonis 1);

1.1.5.   generaator peab olema kalibreeritud temperatuuril – 3 ± 1 °C, nii et selle väljundnäit iga väljalaskeava kohta oleks maksimaalselt 70 ± 5 g/h korrutatud tootja ettenähtud maksimaalse istmete arvuga.

Joonis 1

Aurugeneraator

Image

1.2.   Generaatori osade mõõtmed ja materjal peavad olema järgmised.

1.2.1.   Düüs

1.2.1.1.   Mõõtmed:

1.2.1.1.1.   pikkus 100 mm;

1.2.1.1.2.   siseläbimõõt 15 mm.

1.2.1.2.   Materjal:

1.2.1.2.1.   valgevask.

1.2.2.   Aurukamber

1.2.2.1.   Mõõtmed:

1.2.2.1.1.   toru välisläbimõõt 75 mm;

1.2.2.1.2.   seina paksus 0,38 mm;

1.2.2.1.3.   pikkus 115 mm.

1.2.2.1.4.   Aurukambri põhjast 25 mm kõrgusel on kuus ühtlaste vahedega ava läbimõõduga 6,3 mm.

1.2.2.2.   Materjal:

1.2.2.2.1.   valgevask.

---

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 673/2010,

27. juuli 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. juulil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 30,3 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 68,1 |
| 0707 00 05 | TR | 95,6 |
| ZZ | 95,6 |
| 0709 90 70 | TR | 85,8 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 50 10 | AR | 107,4 |
| UY | 133,9 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 114,0 |
| 0806 10 10 | AR | 137,6 |
| CL | 86,1 |
| EG | 145,2 |
| IL | 126,4 |
| MA | 161,5 |
| TR | 154,8 |
| ZA | 130,8 |
| ZZ | 134,6 |
| 0808 10 80 | AR | 143,2 |
| BR | 77,2 |
| CA | 98,9 |
| CL | 102,3 |
| CN | 82,1 |
| MA | 54,2 |
| NZ | 110,3 |
| US | 132,3 |
| UY | 111,6 |
| ZA | 97,9 |
| ZZ | 101,0 |
| 0808 20 50 | AR | 74,3 |
| CL | 183,5 |
| NZ | 130,0 |
| ZA | 106,0 |
| ZZ | 123,5 |
| 0809 10 00 | TR | 192,5 |
| ZZ | 192,5 |
| 0809 20 95 | TR | 228,0 |
| US | 520,8 |
| ZZ | 374,4 |
| 0809 30 | TR | 193,7 |
| ZZ | 193,7 |
| 0809 40 05 | BA | 63,7 |
| TR | 126,3 |
| XS | 82,8 |
| ZZ | 90,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

30,3

TR

105,8

ZZ

68,1

0707 00 05

TR

95,6

ZZ

95,6

0709 90 70

TR

85,8

ZZ

85,8

0805 50 10

AR

107,4

UY

133,9

ZA

100,7

ZZ

114,0

0806 10 10

AR

137,6

CL

86,1

EG

145,2

IL

126,4

MA

161,5

TR

154,8

ZA

130,8

ZZ

134,6

0808 10 80

AR

143,2

BR

77,2

CA

98,9

CL

102,3

CN

82,1

MA

54,2

NZ

110,3

US

132,3

UY

111,6

ZA

97,9

ZZ

101,0

0808 20 50

AR

74,3

CL

183,5

NZ

130,0

ZA

106,0

ZZ

123,5

0809 10 00

TR

192,5

ZZ

192,5

0809 20 95

TR

228,0

US

520,8

ZZ

374,4

0809 30

TR

193,7

ZZ

193,7

0809 40 05

BA

63,7

TR

126,3

XS

82,8

ZZ

90,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/23

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 674/2010,

23. juuli 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta

(EKP/2010/7)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Riigi valimi väikseima mahu kvaliteedi määravad sätestatud kriteeriumid ja seda tuleb täiendavalt hinnata ning selle uurimiseks tuleb asjaomast üleminekuperioodi pikendada. |
| --- | --- |

(1)

Riigi valimi väikseima mahu kvaliteedi määravad sätestatud kriteeriumid ja seda tuleb täiendavalt hinnata ning selle uurimiseks tuleb asjaomast üleminekuperioodi pikendada.

| (2) | Euroopa Keskpanga 20. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (2) tuleb vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Keskpanga 20. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (2) tuleb vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) IV lisa esimese lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Kuni 2013. aasta detsembri vaatluskuuni (k.a) on I lisa punkti 10 sõnastus järgmine:”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Frankfurt Maini ääres, 23. juuli 2010

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 24.

2

---

OTSUSED

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/24

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. juuli 2010,

vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011

(2010/416/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut („alusleping”), eriti selle artikli 140 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni aruannet,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga aruannet,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse arutelu Euroopa Ülemkogus,

võttes arvesse neid liikmesriike esindavate nõukogu liikmete soovitust, mille rahaühik on euro,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Majandus- ja rahaliidu kolmas etapp algas 1. jaanuaril 1999. aastal. Otsusega 98/317/EÜ (1) otsustas nõukogu oma 3. mail 1998. aastal Brüsselis toimunud kohtumisel, millest võtsid osa riigipead ja valitsusjuhid, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 1999. |
| --- | --- |

(1)

Majandus- ja rahaliidu kolmas etapp algas 1. jaanuaril 1999. aastal. Otsusega 98/317/EÜ (1) otsustas nõukogu oma 3. mail 1998. aastal Brüsselis toimunud kohtumisel, millest võtsid osa riigipead ja valitsusjuhid, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 1999.

| (2) | Otsusega 2000/427/EÜ (2) otsustas nõukogu, et Kreeka on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2001. Otsusega 2006/495/EÜ (3) otsustas nõukogu, et Sloveenia on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2007. Otsustega 2007/503/EÜ (4) ja 2007/504/EÜ (5) otsustas nõukogu, et Küpros ja Malta on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2008. Otsusega 2008/608/EÜ (6) otsustas nõukogu, et Slovakkia on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2009. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2000/427/EÜ (2) otsustas nõukogu, et Kreeka on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2001. Otsusega 2006/495/EÜ (3) otsustas nõukogu, et Sloveenia on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2007. Otsustega 2007/503/EÜ (4) ja 2007/504/EÜ (5) otsustas nõukogu, et Küpros ja Malta on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2008. Otsusega 2008/608/EÜ (6) otsustas nõukogu, et Slovakkia on täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 2009.

| (3) | Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (teatavate Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 teatas Ühendkuningriik nõukogule, et ta ei kavatse 1. jaanuaril 1999. aastal üle minna majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi. Seda teadet ei ole muudetud. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (teatavate Taanit käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 ning Edinburghis 1992. aasta detsembris riigipeade ja valitsusjuhtide poolt vastu võetud otsusele teatas Taani nõukogule, et ta ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis. Taani ei ole taotlenud aluslepingu artikli 140 lõikes 2 osutatud menetluse algatamist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (teatavate Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 teatas Ühendkuningriik nõukogule, et ta ei kavatse 1. jaanuaril 1999. aastal üle minna majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi. Seda teadet ei ole muudetud. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli (teatavate Taanit käsitlevate sätete kohta) lõikele 1 ning Edinburghis 1992. aasta detsembris riigipeade ja valitsusjuhtide poolt vastu võetud otsusele teatas Taani nõukogule, et ta ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis. Taani ei ole taotlenud aluslepingu artikli 140 lõikes 2 osutatud menetluse algatamist.

| (4) | Otsusega 98/317/EÜ kehtestati Rootsi suhtes aluslepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Tšehhi Vabariigi, Eesti, Läti, Leedu, Ungari ja Poola suhtes kehtestatud aluslepingu artikli 139 lõikes 1 määratud erand. Vastavalt 2005. aasta ühinemisakti artiklile 5 on Bulgaaria ja Rumeenia suhtes kehtestatud aluslepingu artikli 139 lõikes 1 määratud erand. |
| --- | --- |

(4)

Otsusega 98/317/EÜ kehtestati Rootsi suhtes aluslepingu artikli 139 lõikes 1 määratletud erand. Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artiklile 4 on Tšehhi Vabariigi, Eesti, Läti, Leedu, Ungari ja Poola suhtes kehtestatud aluslepingu artikli 139 lõikes 1 määratud erand. Vastavalt 2005. aasta ühinemisakti artiklile 5 on Bulgaaria ja Rumeenia suhtes kehtestatud aluslepingu artikli 139 lõikes 1 määratud erand.

| (5) | Euroopa Keskpank („EKP”) asutati 1. juulil 1998. aastal. Euroopa rahasüsteem asendati vahetuskursimehhanismiga, mille käivitamises lepiti kokku Euroopa Ülemkogu 16. juuni 1997. aasta resolutsiooniga vahetuskursimehhanismi loomise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (7). Vahetuskursimehhanismi menetlus majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (ERM II) kehtestati Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel 16. märtsil 2006. aastal sõlmitud lepinguga, millega kehtestatakse vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (8). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Keskpank („EKP”) asutati 1. juulil 1998. aastal. Euroopa rahasüsteem asendati vahetuskursimehhanismiga, mille käivitamises lepiti kokku Euroopa Ülemkogu 16. juuni 1997. aasta resolutsiooniga vahetuskursimehhanismi loomise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (7). Vahetuskursimehhanismi menetlus majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (ERM II) kehtestati Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel 16. märtsil 2006. aastal sõlmitud lepinguga, millega kehtestatakse vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (8).

| (6) | Aluslepingu artikli 140 lõikes 2 on sätestatud asjaomaste liikmesriikide suhtes kehtestatud erandi tühistamise menetlus. Vähemalt kord iga kahe aasta jooksul või selle liikmesriigi taotlusel, kelle suhtes on kehtestatud erand, annavad komisjon ja EKP nõukogule aru vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikes 1 sätestatud menetlusele. Komisjoni ja EKP viimased korrapäraselt koostatavad lähenemisaruanded võeti vastu 2010. aasta mais. |
| --- | --- |

(6)

Aluslepingu artikli 140 lõikes 2 on sätestatud asjaomaste liikmesriikide suhtes kehtestatud erandi tühistamise menetlus. Vähemalt kord iga kahe aasta jooksul või selle liikmesriigi taotlusel, kelle suhtes on kehtestatud erand, annavad komisjon ja EKP nõukogule aru vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikes 1 sätestatud menetlusele. Komisjoni ja EKP viimased korrapäraselt koostatavad lähenemisaruanded võeti vastu 2010. aasta mais.

| (7) | Liikmesriikide õigusaktidesse, sealhulgas keskpanga põhikirja tehakse vajalikud muudatused, et tagada nende kooskõla aluslepingu artiklitega 130 ja 131 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ning EKP põhikirjaga („EKPSi ja EKP põhikiri”). Komisjoni ja EKP aruannetes antakse üksikasjalik hinnang Eesti õigusaktide kooskõlale aluslepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikide õigusaktidesse, sealhulgas keskpanga põhikirja tehakse vajalikud muudatused, et tagada nende kooskõla aluslepingu artiklitega 130 ja 131 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ning EKP põhikirjaga („EKPSi ja EKP põhikiri”). Komisjoni ja EKP aruannetes antakse üksikasjalik hinnang Eesti õigusaktide kooskõlale aluslepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga.

| (8) | Vastavalt lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli nr 13 („protokoll”) artiklile 1 tähendab aluslepingu artikli 140 lõike 1 esimeses taandes ettenähtud hindade stabiilsuse kriteerium, et liikmesriigil on püsiva stabiilsustasemega hinnanäitajad ning keskmine inflatsioonimäär vaadelduna ühe aasta kestel enne kontrollimist ei ületa rohkem kui pooleteise protsendipunkti võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamisel võetakse inflatsiooni mõõtmisel aluseks tarbijahindade harmoneeritud indeks, mis on määratletud nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2494/95 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (9). Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamiseks mõõdetakse liikmesriikides toimunud inflatsiooni muutust protsentides, võrreldes viimase 12 kuu näitajate aritmeetilist keskmist eelnenud 12 kuu näitajate aritmeetilise keskmisega. Komisjoni ja EKP aruannetes vaadeldi kontrollväärtust, mille arvutamiseks liideti hindade stabiilsuse osas kolme parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi inflatsioonimäärade kaalumata aritmeetilisele keskmisele 1,5 protsendipunkti.
  2010. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus oli 1,0 %, kusjuures Portugal, Eesti ja Belgia olid hindade stabiilsuse osas kolm kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriiki ning nende riikide inflatsioonimäärad olid vastavalt – 0,8 %, – 0,7 % ja – 0,1 %. Arvestades praegust majanduskriisi olukorda, kus mitmes riigis esineb aeg-ajalt negatiivset inflatsiooni, tundub põhjendatud jätta parimaid tulemusi saavutanud riikide hulgast kooskõlas 2004. aasta lähenemisaruande pretsedendiga välja need riigid, kus keskmine inflatsioonimäär erineb euroala keskmisest inflatsioonimäärast (2010. aasta märtsis 0,3 %) märkimisväärselt, sest kõnealuseid riike ei saa põhjendatult hinnata hinnastabiilsuse osas parimateks riikideks ning nende kaasaarvamine mõjutaks kontrollväärtust märgatavalt ja seega muudaks kriteeriumi ebaõiglasemaks. Seetõttu jäeti 2010. aasta märtsis riikide hulgast välja Iirimaa – ainuke riik, kelle 12 kuu keskmine inflatsioonimäär (2010. aasta märtsis – 2,3 %) erines euroala ja teiste liikmesriikide vastavast näitajast märkimisväärselt, mis oli peamiselt tingitud majanduslangusest. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli nr 13 („protokoll”) artiklile 1 tähendab aluslepingu artikli 140 lõike 1 esimeses taandes ettenähtud hindade stabiilsuse kriteerium, et liikmesriigil on püsiva stabiilsustasemega hinnanäitajad ning keskmine inflatsioonimäär vaadelduna ühe aasta kestel enne kontrollimist ei ületa rohkem kui pooleteise protsendipunkti võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamisel võetakse inflatsiooni mõõtmisel aluseks tarbijahindade harmoneeritud indeks, mis on määratletud nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2494/95 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (9). Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamiseks mõõdetakse liikmesriikides toimunud inflatsiooni muutust protsentides, võrreldes viimase 12 kuu näitajate aritmeetilist keskmist eelnenud 12 kuu näitajate aritmeetilise keskmisega. Komisjoni ja EKP aruannetes vaadeldi kontrollväärtust, mille arvutamiseks liideti hindade stabiilsuse osas kolme parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi inflatsioonimäärade kaalumata aritmeetilisele keskmisele 1,5 protsendipunkti.

2010. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus oli 1,0 %, kusjuures Portugal, Eesti ja Belgia olid hindade stabiilsuse osas kolm kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriiki ning nende riikide inflatsioonimäärad olid vastavalt – 0,8 %, – 0,7 % ja – 0,1 %. Arvestades praegust majanduskriisi olukorda, kus mitmes riigis esineb aeg-ajalt negatiivset inflatsiooni, tundub põhjendatud jätta parimaid tulemusi saavutanud riikide hulgast kooskõlas 2004. aasta lähenemisaruande pretsedendiga välja need riigid, kus keskmine inflatsioonimäär erineb euroala keskmisest inflatsioonimäärast (2010. aasta märtsis 0,3 %) märkimisväärselt, sest kõnealuseid riike ei saa põhjendatult hinnata hinnastabiilsuse osas parimateks riikideks ning nende kaasaarvamine mõjutaks kontrollväärtust märgatavalt ja seega muudaks kriteeriumi ebaõiglasemaks. Seetõttu jäeti 2010. aasta märtsis riikide hulgast välja Iirimaa – ainuke riik, kelle 12 kuu keskmine inflatsioonimäär (2010. aasta märtsis – 2,3 %) erines euroala ja teiste liikmesriikide vastavast näitajast märkimisväärselt, mis oli peamiselt tingitud majanduslangusest.

| (9) | Vastavalt protokolli artiklile 2 tähendab aluslepingu artikli 140 lõike 1 teises taandes sätestatud riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium seda, et kontrollimise ajal ei kehti liikmesriigi suhtes aluslepingu artikli 126 lõikes 6 nimetatud nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt protokolli artiklile 2 tähendab aluslepingu artikli 140 lõike 1 teises taandes sätestatud riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium seda, et kontrollimise ajal ei kehti liikmesriigi suhtes aluslepingu artikli 126 lõikes 6 nimetatud nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.

| (10) | Vastavalt protokolli artiklile 3 tähendab aluslepingu artikli 140 lõike 1 kolmanda taande kohane Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium seda, et liikmesriik on täitnud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta jooksul enne kontrollimist. Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul omal algatusel devalveerinud oma raha kahepoolset keskmist kurssi euro suhtes. Alates 1. jaanuarist 1999 on ERM II vahetuskursi kriteeriumi täitmise hindamise raamistik. Selle kriteeriumi täitmise hindamisel kontrollisid komisjon ja EKP oma aruannetes 23. aprillil 2010. aastal lõppenud kaheaastast ajavahemikku. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt protokolli artiklile 3 tähendab aluslepingu artikli 140 lõike 1 kolmanda taande kohane Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium seda, et liikmesriik on täitnud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta jooksul enne kontrollimist. Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul omal algatusel devalveerinud oma raha kahepoolset keskmist kurssi euro suhtes. Alates 1. jaanuarist 1999 on ERM II vahetuskursi kriteeriumi täitmise hindamise raamistik. Selle kriteeriumi täitmise hindamisel kontrollisid komisjon ja EKP oma aruannetes 23. aprillil 2010. aastal lõppenud kaheaastast ajavahemikku.

| (11) | Vastavalt protokolli artiklile 4 tähendab aluslepingu artikli 140 lõike 1 neljanda taande kohane intressimäärade lähenemise kriteerium seda, et ühe aasta jooksul enne kontrollimist ei ületa keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär liikmesriigis rohkem kui kahe protsendipunkti võrra kolme hindade stabiilsuse osas kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Intressimäärade lähenemise kriteeriumi puhul kasutati kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjade võrreldavaid intressimäärasid. Eesti kuulus 2010. aasta märtsis hindade stabiilsuse osas paremaid tulemusi saavutanud liikmesriikide hulka, kuid Eesti puhul ei ole pikaajaliste riigivõlakirjade või võrreldavate väärtpaberite alusel võimalik kontrollväärtust arvutada. Kooskõlas kõnealuse protokolli (milles osutatakse kolmele kõige paremaid tulemusi saavutavale liikmesriigile) sõnastusega võtsid komisjon ja EKP seepärast intressimäära kriteeriumi täitmise hindamisel oma aruannetes arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liidetakse ülejäänud kahe hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi nominaalsete pikaajaliste intressimäärade aritmeetilisele keskmisele kaks protsendipunkti. Selle alusel oli 2010. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus 6,0 %, keskmine intressimäär arvutati Portugali (4,2 %) ja Belgia (3,8 %) määra alusel, millele liideti 2 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt protokolli artiklile 4 tähendab aluslepingu artikli 140 lõike 1 neljanda taande kohane intressimäärade lähenemise kriteerium seda, et ühe aasta jooksul enne kontrollimist ei ületa keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär liikmesriigis rohkem kui kahe protsendipunkti võrra kolme hindade stabiilsuse osas kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Intressimäärade lähenemise kriteeriumi puhul kasutati kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjade võrreldavaid intressimäärasid. Eesti kuulus 2010. aasta märtsis hindade stabiilsuse osas paremaid tulemusi saavutanud liikmesriikide hulka, kuid Eesti puhul ei ole pikaajaliste riigivõlakirjade või võrreldavate väärtpaberite alusel võimalik kontrollväärtust arvutada. Kooskõlas kõnealuse protokolli (milles osutatakse kolmele kõige paremaid tulemusi saavutavale liikmesriigile) sõnastusega võtsid komisjon ja EKP seepärast intressimäära kriteeriumi täitmise hindamisel oma aruannetes arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liidetakse ülejäänud kahe hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud liikmesriigi nominaalsete pikaajaliste intressimäärade aritmeetilisele keskmisele kaks protsendipunkti. Selle alusel oli 2010. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus 6,0 %, keskmine intressimäär arvutati Portugali (4,2 %) ja Belgia (3,8 %) määra alusel, millele liideti 2 protsendipunkti.

| (12) | Vastavalt protokolli artiklile 5 esitab lähenemiskriteeriumide täitmise hindamisel kasutatavad andmed komisjon. Komisjon esitas käesoleva otsuse koostamiseks vajalikud andmed. Komisjon esitas eelarvet käsitlevad andmed pärast seda, kui liikmesriigid olid 1. aprilliks 2010 andnud aru vastavalt nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (10). |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt protokolli artiklile 5 esitab lähenemiskriteeriumide täitmise hindamisel kasutatavad andmed komisjon. Komisjon esitas käesoleva otsuse koostamiseks vajalikud andmed. Komisjon esitas eelarvet käsitlevad andmed pärast seda, kui liikmesriigid olid 1. aprilliks 2010 andnud aru vastavalt nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (10).

| (13) | Komisjoni ja EKP koostatud aruannete põhjal, milles hinnatakse, kuidas Eesti on täitnud EMU saavutamist käsitlevaid kohustusi, teeb komisjon järgmised järeldused:






  a) | Eesti siseriiklikud õigusaktid, sealhulgas keskpanga põhikiri, on kooskõlas aluslepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga; |
| --- | --- | --- |

(13)

Komisjoni ja EKP koostatud aruannete põhjal, milles hinnatakse, kuidas Eesti on täitnud EMU saavutamist käsitlevaid kohustusi, teeb komisjon järgmised järeldused:

a)

Eesti siseriiklikud õigusaktid, sealhulgas keskpanga põhikiri, on kooskõlas aluslepingu artiklitega 130 ja 131 ning EKPSi ja EKP põhikirjaga;

| b) | selle kohta, kuidas Eesti on täitnud aluslepingu artikli 140 lõike 1 neljas taandes nimetatud lähenemiskriteeriumi, on tuvastatud järgmist:






  — | 2010. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Eesti keskmine inflatsioonimäär – 0,7 %, mis on allpool kontrollväärtust ja jääb tõenäoliselt selliseks ka lähikuudel; |
| --- | --- | --- |

b)

selle kohta, kuidas Eesti on täitnud aluslepingu artikli 140 lõike 1 neljas taandes nimetatud lähenemiskriteeriumi, on tuvastatud järgmist:

—

2010. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli Eesti keskmine inflatsioonimäär – 0,7 %, mis on allpool kontrollväärtust ja jääb tõenäoliselt selliseks ka lähikuudel;

| — | Eesti suhtes ei kohaldata nõukogu otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ning eelarvepuudujääk 2009. aastal oli 1,7 % SKPst; |
| --- | --- |

—

Eesti suhtes ei kohaldata nõukogu otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ning eelarvepuudujääk 2009. aastal oli 1,7 % SKPst;

| — | Eesti on olnud ERM II liige alates 28. juunist 2004; 23. aprillil 2010. aastal lõppenud kaheaastase ajavahemiku jooksul ei ole Eesti kroon olnud tõsise surve all ning krooni osalemise ajal ERM II vahetuskursimehhanismis ei ole olnud kõrvalekaldumisi keskkursist; |
| --- | --- |

—

Eesti on olnud ERM II liige alates 28. juunist 2004; 23. aprillil 2010. aastal lõppenud kaheaastase ajavahemiku jooksul ei ole Eesti kroon olnud tõsise surve all ning krooni osalemise ajal ERM II vahetuskursimehhanismis ei ole olnud kõrvalekaldumisi keskkursist;

| — | kuna Eesti valitsemissektori võlg on väga väike, siis ei ole võimalik pikaajaliste riigivõlakirjade või võrreldavate väärtpaberite alusel võrrelda pikaajalistes intressimäärades kajastuvat lähenemise püsikindlust; finantsturu riskitaju Eesti suhtes küll suurenes majanduskriisi kõrghetkel, ent areng võrdlusperioodil ning üldine hinnang püsivale vastastikusele lähenemisele, sealhulgas Eesti senine eelarvepoliitika ja suhteliselt paindlik majandus, toetavad seisukohta, et Eesti täidab pikaajalise intressimäära kriteeriumi; |
| --- | --- |

—

kuna Eesti valitsemissektori võlg on väga väike, siis ei ole võimalik pikaajaliste riigivõlakirjade või võrreldavate väärtpaberite alusel võrrelda pikaajalistes intressimäärades kajastuvat lähenemise püsikindlust; finantsturu riskitaju Eesti suhtes küll suurenes majanduskriisi kõrghetkel, ent areng võrdlusperioodil ning üldine hinnang püsivale vastastikusele lähenemisele, sealhulgas Eesti senine eelarvepoliitika ja suhteliselt paindlik majandus, toetavad seisukohta, et Eesti täidab pikaajalise intressimäära kriteeriumi;

| c) | võttes arvesse õigusaktide kooskõla ja lähenemiskriteeriumi täitmisele antud hinnangut ning lisategureid, täidab Eesti euro kasutuselevõtu tingimused, |
| --- | --- |

c)

võttes arvesse õigusaktide kooskõla ja lähenemiskriteeriumi täitmisele antud hinnangut ning lisategureid, täidab Eesti euro kasutuselevõtu tingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eesti täidab euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused. 2003. aasta ühinemisakti artiklis 4 nimetatud erand Eesti suhtes tühistatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 13. juuli 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

D. REYNDERS

---

(1)  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 30.

1

(2)  EÜT L 167, 7.7.2000, lk 19.

2

(3)  ELT L 195, 15.7.2006, lk 25.

3

(4)  ELT L 186, 18.7.2007, lk 29.

4

(5)  ELT L 186, 18.7.2007, lk 32.

5

(6)  ELT L 195, 24.7.2008, lk 24.

6

(7)  EÜT C 236, 2.8.1997, lk 5.

7

(8)  ELT C 73, 25.3.2006, lk 21.

8

(9)  EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1.

9

(10)  ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

10

---

Parandused

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/27

---

Komisjoni 27. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 968/2006 (millega kehtestatakse ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava loomist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 176, 30. juuni 2006
  )

Leheküljel 39 asendatakse artikli 17 lõiked 1 ja 2

„1.   Liikmesriik maksab artikli 13 lõikes 3 osutatud summade piires mitmekesistamiseks ettenähtud abi, mitmekesistamiseks ettenähtud täiendavat abi ja teatavatele liikmesriikidele ettenähtud üleminekuabi abisaajatele kaks korda aastas, märtsis ja septembris abikõlblike tegelikult kantud kulutuste eest, mis on dokumenteeritud ja kontrollitud.

2.   Kui osa mitmekesistamiseks ettenähtud täiendavast abist antakse suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajatele, kes loobuvad oma tootmisest vastavalt määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 7 lõikele 2, tagab liikmesriik, et asjaomased kasvatajad on täielikult loobunud suhkrupeedi ja suhkruroo tootmisest.”

järgmisega:

„1.   Liikmesriik maksab artikli 13 lõikes 3 osutatud summade piires mitmekesistamiseks ettenähtud abi, mitmekesistamiseks ettenähtud täiendavat abi ja teatavatele liikmesriikidele ettenähtud üleminekuabi abisaajatele kaks korda aastas, märtsis ja septembris, abikõlblike tegelikult kantud kulutuste eest, mis on dokumenteeritud ja kontrollitud.

Kui osa mitmekesistamiseks ettenähtud täiendavast abist antakse suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajatele, kes loobuvad oma tootmisest vastavalt määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 7 lõikele 2, tagab liikmesriik, et asjaomased kasvatajad on täielikult loobunud suhkrupeedi ja suhkruroo tootmisest.”

Leheküljel 39 asendatakse artikli 17 lõige 3

„3.   Esimese makse võib teha 2007. aasta septembris. Mitmekesistamiseks ettenähtud abi, mitmekesistamiseks ettenähtud täiendavat abi ja teatavatele liikmesriikidele ettenähtud üleminekuabi makstakse hiljemalt 30. septembril 2011.”

järgmisega:

„2.   Esimese makse võib teha 2007. aasta septembris. Mitmekesistamiseks ettenähtud abi, mitmekesistamiseks ettenähtud täiendavat abi ja teatavatele liikmesriikidele ettenähtud üleminekuabi makstakse hiljemalt 30. septembril 2011.”

---