# Jurnalul Oficial L 282/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.282.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 282 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5328 octombrie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.282.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 282

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5328 octombrie 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 964/2010 al Consiliului din 25 octombrie 2010 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 965/2010 al Consiliului din 25 octombrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de gluconat de sodiu originare din Republica Populară Chineză | 24 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 966/2010 al Comisiei din 27 octombrie 2010 de deschidere a unei anchete privind eventuala eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009 al Consiliului la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză prin importuri de anumite elemente de fixare din fier sau oțel expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din această țară, și de supunere a acestor importuri la înregistrare | 29 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 967/2010 al Comisiei din 27 octombrie 2010 de închidere a vânzărilor prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 446/2010 de deschidere a vânzărilor de unt prin procedură de licitație | 33 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 968/2010 al Comisiei din 27 octombrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 34 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 969/2010 al Comisiei din 27 octombrie 2010 privind eliberarea licențelor de import de orez în cadrul contingentelor tarifare deschise pentru subperioada octombrie 2010 prin Regulamentul (CE) nr. 327/98 | 36 |
| | | DECIZII |
| | | 2010/651/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 26 octombrie 2010 de modificare a Deciziei 2010/89/UE privind măsurile tranzitorii în legătură cu aplicarea anumitor cerințe structurale la anumite unități de prelucrare a cărnii, de produse pescărești și de produse din ouă și la anumite depozite frigorifice din România
  [notificată cu numărul C(2010) 7269]

   (
  1
  ) | 39 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 964/2010 al Consiliului din 25 octombrie 2010 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 965/2010 al Consiliului din 25 octombrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de gluconat de sodiu originare din Republica Populară Chineză

24

*

Regulamentul (UE) nr. 966/2010 al Comisiei din 27 octombrie 2010 de deschidere a unei anchete privind eventuala eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009 al Consiliului la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză prin importuri de anumite elemente de fixare din fier sau oțel expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din această țară, și de supunere a acestor importuri la înregistrare

29

*

Regulamentul (UE) nr. 967/2010 al Comisiei din 27 octombrie 2010 de închidere a vânzărilor prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 446/2010 de deschidere a vânzărilor de unt prin procedură de licitație

33

Regulamentul (UE) nr. 968/2010 al Comisiei din 27 octombrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

34

Regulamentul (UE) nr. 969/2010 al Comisiei din 27 octombrie 2010 privind eliberarea licențelor de import de orez în cadrul contingentelor tarifare deschise pentru subperioada octombrie 2010 prin Regulamentul (CE) nr. 327/98

36

DECIZII

2010/651/UE

*

Decizia Comisiei din 26 octombrie 2010 de modificare a Deciziei 2010/89/UE privind măsurile tranzitorii în legătură cu aplicarea anumitor cerințe structurale la anumite unități de prelucrare a cărnii, de produse pescărești și de produse din ouă și la anumite depozite frigorifice din România
  [notificată cu numărul C(2010) 7269]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 7269]

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 28.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 282/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 964/2010 AL CONSILIULUI

din 25 octombrie 2010

de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 14 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene prezentată după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   MĂSURI PROVIZORII

| (1) | Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 404/2010 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”) a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite roți de aluminiu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). |
| --- | --- |

(1)

Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 404/2010 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”) a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite roți de aluminiu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).

| (2) | Procedura a fost inițiată în urma plângerii introduse la data de 30 iunie 2009 de către Asociația Fabricanților de Roți din Europa (EUWA) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală de anumite roți de aluminiu a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost inițiată în urma plângerii introduse la data de 30 iunie 2009 de către Asociația Fabricanților de Roți din Europa (EUWA) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală de anumite roți de aluminiu a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

2.   PROCEDURA ULTERIOARĂ

| (3) | Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Parților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate. |
| --- | --- |

(3)

Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Parților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate.

| (4) | Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.

| (5) | Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut în considerentul 18 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(5)

Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut în considerentul 18 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

| (6) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite roți de aluminiu originare din RPC și de a percepe definitiv sumele asigurate prin intermediul taxei provizorii. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei informări. |
| --- | --- |

(6)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite roți de aluminiu originare din RPC și de a percepe definitiv sumele asigurate prin intermediul taxei provizorii. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei informări.

| (7) | Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz. |
| --- | --- |

(7)

Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.

2.1.   Domeniul de aplicare al anchetei. Includerea importurilor din Turcia

| (8) | Una dintre părți, reprezentând interesele producătorilor-exportatori, a susținut că importurile produsului în cauză din Turcia ar trebui incluse în domeniul de aplicare al prezentei anchete. |
| --- | --- |

(8)

Una dintre părți, reprezentând interesele producătorilor-exportatori, a susținut că importurile produsului în cauză din Turcia ar trebui incluse în domeniul de aplicare al prezentei anchete.

| (9) | În ceea ce privește neincluderea în plângere a importurilor originare din Turcia, trebuie remarcat că în etapa de inițiere nu au existat suficiente elemente de probă care să ateste dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate pentru țara menționată pentru a justifica inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile respective. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește neincluderea în plângere a importurilor originare din Turcia, trebuie remarcat că în etapa de inițiere nu au existat suficiente elemente de probă care să ateste dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate pentru țara menționată pentru a justifica inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile respective.

| (10) | Dimpotrivă, reclamanții au oferit informații potrivit cărora importurile produsului în cauză din Turcia au fost efectuate la prețuri neafectate de dumping (a se vedea versiunea neconfidențială a plângerii, pagina 13, punctul 5, și anexa 5.1.a). |
| --- | --- |

(10)

Dimpotrivă, reclamanții au oferit informații potrivit cărora importurile produsului în cauză din Turcia au fost efectuate la prețuri neafectate de dumping (a se vedea versiunea neconfidențială a plângerii, pagina 13, punctul 5, și anexa 5.1.a).

3.   PRODUS ÎN CAUZĂ ȘI PRODUS SIMILAR

| (11) | În urma măsurilor provizorii, unele părți și-au reiterat argumentele referitoare la diferențele dintre roțile Fabricantului de Echipamente de Origine („FEO”) și roțile de pe piața din aval (aftermarket, „AM”), afirmând că cele două segmente ar trebui tratate ca două produse diferite. Părțile respective au susținut că roțile FEO trebuie excluse din domeniul de aplicare al prezentei anchete, deoarece roțile FEO și roțile AM sunt produse conform unor procese de producție diferite, au caracteristici tehnice și fizice diferite, sunt distribuite pe canale diferite și au chiar utilizări diferite. |
| --- | --- |

(11)

În urma măsurilor provizorii, unele părți și-au reiterat argumentele referitoare la diferențele dintre roțile Fabricantului de Echipamente de Origine („FEO”) și roțile de pe piața din aval (aftermarket, „AM”), afirmând că cele două segmente ar trebui tratate ca două produse diferite. Părțile respective au susținut că roțile FEO trebuie excluse din domeniul de aplicare al prezentei anchete, deoarece roțile FEO și roțile AM sunt produse conform unor procese de producție diferite, au caracteristici tehnice și fizice diferite, sunt distribuite pe canale diferite și au chiar utilizări diferite.

| (12) | Se reamintește că, după cum se afirmă în considerentul 21 din regulamentul provizoriu, atât roțile AM, cât și roțile FEO pot fi produse prin intermediul tuturor proceselor de producție, la toate diametrele și greutățile, având toate tipurile de finisare. Roțile FEO și roțile AM au aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt interschimbabile. |
| --- | --- |

(12)

Se reamintește că, după cum se afirmă în considerentul 21 din regulamentul provizoriu, atât roțile AM, cât și roțile FEO pot fi produse prin intermediul tuturor proceselor de producție, la toate diametrele și greutățile, având toate tipurile de finisare. Roțile FEO și roțile AM au aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt interschimbabile.

| (13) | Unele părți au susținut că roțile FEO au un consumator final diferit de cel al roților AM: în cazul FEO acesta este fabricantul de automobile, iar în cazul AM este proprietarul automobilului. Această interpretare este greșită. Deși roțile FEO provin, într-adevăr, de la producători de automobile, utilizarea roților FEO și AM este aceeași: ele sunt montate pe automobile și vehicule similare. Prin urmare, acestea au același utilizator final – șoferul. |
| --- | --- |

(13)

Unele părți au susținut că roțile FEO au un consumator final diferit de cel al roților AM: în cazul FEO acesta este fabricantul de automobile, iar în cazul AM este proprietarul automobilului. Această interpretare este greșită. Deși roțile FEO provin, într-adevăr, de la producători de automobile, utilizarea roților FEO și AM este aceeași: ele sunt montate pe automobile și vehicule similare. Prin urmare, acestea au același utilizator final – șoferul.

| (14) | Argumentul cel mai des invocat a fost acela că cerințele aplicabile roților FEO diferă de cerințele aplicabile roților AM. Potrivit argumentului respectiv, nu trebuie instituite măsuri în ceea ce privește roțile FEO, deoarece nu sunt interschimbabile cu roțile AM (acestea sunt cumpărate pentru a satisface nevoile unor piețe diferite ale produsului și diferă în ceea ce privește designul, criteriile de calitate, investiția, procesul de producție, prețurile și gradul de penetrare al importurilor). |
| --- | --- |

(14)

Argumentul cel mai des invocat a fost acela că cerințele aplicabile roților FEO diferă de cerințele aplicabile roților AM. Potrivit argumentului respectiv, nu trebuie instituite măsuri în ceea ce privește roțile FEO, deoarece nu sunt interschimbabile cu roțile AM (acestea sunt cumpărate pentru a satisface nevoile unor piețe diferite ale produsului și diferă în ceea ce privește designul, criteriile de calitate, investiția, procesul de producție, prețurile și gradul de penetrare al importurilor).

| (15) | Un alt argument a fost acela că roțile FEO sunt produse conform specificațiilor producătorilor de automobile, în timp ce roțile AM sunt concepute și fabricate conform specificațiilor selectate de către fabricantul de roți fără luarea în considerare a cerințelor unui anumit model de automobil. Deși roțile AM nu sunt fabricate în mod oficial conform specificațiilor producătorilor de automobile, acestea vor fi montate pe diferite modele de automobile. De fapt, în cele din urmă ele vor fi montate pe exact aceleași modele de automobile pentru care au fost produse inițial roțile FEO. Faptul că specificațiile provin din surse diferite nu poate fi considerat ca atare drept o dovadă a diferențelor dintre caracteristicile fizice și tehnice ale acestora. |
| --- | --- |

(15)

Un alt argument a fost acela că roțile FEO sunt produse conform specificațiilor producătorilor de automobile, în timp ce roțile AM sunt concepute și fabricate conform specificațiilor selectate de către fabricantul de roți fără luarea în considerare a cerințelor unui anumit model de automobil. Deși roțile AM nu sunt fabricate în mod oficial conform specificațiilor producătorilor de automobile, acestea vor fi montate pe diferite modele de automobile. De fapt, în cele din urmă ele vor fi montate pe exact aceleași modele de automobile pentru care au fost produse inițial roțile FEO. Faptul că specificațiile provin din surse diferite nu poate fi considerat ca atare drept o dovadă a diferențelor dintre caracteristicile fizice și tehnice ale acestora.

| (16) | Informații suplimentare s-au primit de la producătorii și fabricanții de automobile din cadrul Uniunii. Acestea au confirmat faptul că aceleași procese de producție (turnare, deformare continuă, laminare, forjare, roți din 2-3 piese) sunt utilizate atât pentru roțile AM, cât și pentru roțile FEO. Ambele sunt produse la toate greutățile și diametrele. Inserțiile, utilizarea anumitor tipuri de finisare și tratamentul termic se aplică atât roților FEO, cât și roților AM. |
| --- | --- |

(16)

Informații suplimentare s-au primit de la producătorii și fabricanții de automobile din cadrul Uniunii. Acestea au confirmat faptul că aceleași procese de producție (turnare, deformare continuă, laminare, forjare, roți din 2-3 piese) sunt utilizate atât pentru roțile AM, cât și pentru roțile FEO. Ambele sunt produse la toate greutățile și diametrele. Inserțiile, utilizarea anumitor tipuri de finisare și tratamentul termic se aplică atât roților FEO, cât și roților AM.

| (17) | Unele părți au susținut că diferențele tehnice dintre roțile FEO și AM se reflectă în faptul că roțile FEO utilizează aluminiu primar, în timp ce pentru producția de roți AM aluminiul este adesea extras din deșeuri. Comisia a analizat cu atenție aceste observații. De asemenea, s-au primit informații suplimentare de la fabricanții de automobile și producătorii din cadrul UE. În special acei producători UE care fabrică atât roți FEO, cât și roți AM au atestat că atât aluminiul primar, cât și aluminiul extras din deșeuri – deși acesta din urmă într-o măsură mai mică – sunt utilizate la producția ambelor tipuri de roți. Informații suplimentare obținute pe parcursul anchetei au confirmat faptul că principalul criteriu folosit pentru a face o distincție cu privire la tipul și calitatea aluminiului utilizat este procentul de siliciu (7 % sau 11 %). Ambele aliaje sunt utilizate în egală măsură pentru roțile FEO și cele AM. |
| --- | --- |

(17)

Unele părți au susținut că diferențele tehnice dintre roțile FEO și AM se reflectă în faptul că roțile FEO utilizează aluminiu primar, în timp ce pentru producția de roți AM aluminiul este adesea extras din deșeuri. Comisia a analizat cu atenție aceste observații. De asemenea, s-au primit informații suplimentare de la fabricanții de automobile și producătorii din cadrul UE. În special acei producători UE care fabrică atât roți FEO, cât și roți AM au atestat că atât aluminiul primar, cât și aluminiul extras din deșeuri – deși acesta din urmă într-o măsură mai mică – sunt utilizate la producția ambelor tipuri de roți. Informații suplimentare obținute pe parcursul anchetei au confirmat faptul că principalul criteriu folosit pentru a face o distincție cu privire la tipul și calitatea aluminiului utilizat este procentul de siliciu (7 % sau 11 %). Ambele aliaje sunt utilizate în egală măsură pentru roțile FEO și cele AM.

| (18) | Nici diferențele dintre cerințele de testare nu demonstrează cu certitudine că roțile FEO și roțile AM sunt două produse diferite. Trebuie remarcat că nu există un set omogen general de cerințe pentru roțile de aluminiu. Standardele se modifică în funcție de producător și de țară. În cele din urmă, nu se poate trasa o linie clară de separație între roțile AM și roțile FEO pe baza standardelor sau a cerințelor. Potrivit informațiilor existente la dosar, atât roțile FEO, cât și roțile AM sunt supuse unor încercări diverse [teste cu raze X, teste chimice, probe de etanșeitate, încercări de rezistență, încercări de rezistență la coroziune, teste de echilibru al roților, încercări dinamice la șoc, probe de rezistență radială, încercări la încovoiere, încercări în ceață salină, încercări de coroziune accelerată în acid acetic și clorură de cupru (Copper-Accelerated Acetic Salt Spray test – CASS)]. În plus, se pare că diferențele dintre cerințele de încercare și diferențele dintre standarde constituie mai degrabă un indiciu al unei delimitări între diferitele state membre decât între roțile FEO și AM ca două produse diferite. |
| --- | --- |

(18)

Nici diferențele dintre cerințele de testare nu demonstrează cu certitudine că roțile FEO și roțile AM sunt două produse diferite. Trebuie remarcat că nu există un set omogen general de cerințe pentru roțile de aluminiu. Standardele se modifică în funcție de producător și de țară. În cele din urmă, nu se poate trasa o linie clară de separație între roțile AM și roțile FEO pe baza standardelor sau a cerințelor. Potrivit informațiilor existente la dosar, atât roțile FEO, cât și roțile AM sunt supuse unor încercări diverse [teste cu raze X, teste chimice, probe de etanșeitate, încercări de rezistență, încercări de rezistență la coroziune, teste de echilibru al roților, încercări dinamice la șoc, probe de rezistență radială, încercări la încovoiere, încercări în ceață salină, încercări de coroziune accelerată în acid acetic și clorură de cupru (Copper-Accelerated Acetic Salt Spray test – CASS)]. În plus, se pare că diferențele dintre cerințele de încercare și diferențele dintre standarde constituie mai degrabă un indiciu al unei delimitări între diferitele state membre decât între roțile FEO și AM ca două produse diferite.

| (19) | Potrivit informațiilor existente la dosar, cerințele de calitate impuse de industria automobilelor determină un produs cu un grad ridicat de standardizare, care este ușor interschimbabil între producători la scară mondială. În cadrul segmentului AM, cerințele de calitate pot fi specificate și de către clienți, iar roțile respective trebuie să satisfacă în același timp și cerințele internaționale și naționale. În consecință, anumitor roți din ambele segmente li se pot aplica cerințe sau specificații mai riguroase, ceea ce înseamnă că unele roți AM ar putea respecta standarde mai stricte decât roțile FEO. |
| --- | --- |

(19)

Potrivit informațiilor existente la dosar, cerințele de calitate impuse de industria automobilelor determină un produs cu un grad ridicat de standardizare, care este ușor interschimbabil între producători la scară mondială. În cadrul segmentului AM, cerințele de calitate pot fi specificate și de către clienți, iar roțile respective trebuie să satisfacă în același timp și cerințele internaționale și naționale. În consecință, anumitor roți din ambele segmente li se pot aplica cerințe sau specificații mai riguroase, ceea ce înseamnă că unele roți AM ar putea respecta standarde mai stricte decât roțile FEO.

| (20) | Faptul că roțile AM nu sunt montate, de obicei, la automobilele noi și că fabricanții de automobile utilizează roți fabricate de către producători selectați sub numele mărcii lor constituie o decizie de aprovizionare care nu are relevanță pentru constatarea referitoare la caracterul interschimbabil al roților FEO și AM. În mod fizic, o roată AM, respectiv o roată care poartă numele mărcii unui anumit producător de roți, ar putea fi montată la un automobil nou. |
| --- | --- |

(20)

Faptul că roțile AM nu sunt montate, de obicei, la automobilele noi și că fabricanții de automobile utilizează roți fabricate de către producători selectați sub numele mărcii lor constituie o decizie de aprovizionare care nu are relevanță pentru constatarea referitoare la caracterul interschimbabil al roților FEO și AM. În mod fizic, o roată AM, respectiv o roată care poartă numele mărcii unui anumit producător de roți, ar putea fi montată la un automobil nou.

| (21) | Aceste constatări sunt confirmate de faptul că producătorii de mașini se aprovizionează și vând și roți aftermarket. Unele dintre acestea sunt vândute sub numele de marcă al producătorului de automobile (Furnizorul de Echipamente de Origine, FEO), altele sub marca producătorului de roți. |
| --- | --- |

(21)

Aceste constatări sunt confirmate de faptul că producătorii de mașini se aprovizionează și vând și roți aftermarket. Unele dintre acestea sunt vândute sub numele de marcă al producătorului de automobile (Furnizorul de Echipamente de Origine, FEO), altele sub marca producătorului de roți.

| (22) | Numeroase observații au făcut referire la cerințele impuse de către producătorii de automobile furnizorilor de roți (cum ar fi dovada existenței unui sistem de management al calității cu certificare ISO pe deplin funcțional, evaluarea performanței calitative pe baza experienței dobândite în proiecte anterioare, precum și calitatea livrărilor și a performanței în teren, evaluarea riscului de produs și a riscului de proiect). Cu toate acestea, roțile din aluminiu au aceleași caracteristici și utilizări fizice, tehnice și chimice indiferent de cerințele impuse care nu sunt relevante pentru caracteristicile respective. |
| --- | --- |

(22)

Numeroase observații au făcut referire la cerințele impuse de către producătorii de automobile furnizorilor de roți (cum ar fi dovada existenței unui sistem de management al calității cu certificare ISO pe deplin funcțional, evaluarea performanței calitative pe baza experienței dobândite în proiecte anterioare, precum și calitatea livrărilor și a performanței în teren, evaluarea riscului de produs și a riscului de proiect). Cu toate acestea, roțile din aluminiu au aceleași caracteristici și utilizări fizice, tehnice și chimice indiferent de cerințele impuse care nu sunt relevante pentru caracteristicile respective.

| (23) | De asemenea, se reamintește faptul că mulți fabricanți de roți produc pentru ambele segmente, iar roțile FEO și AM sunt fabricate pe aceleași linii de producție. Producătorii care activează pe un segment pot pătrunde și pe celălalt segment. |
| --- | --- |

(23)

De asemenea, se reamintește faptul că mulți fabricanți de roți produc pentru ambele segmente, iar roțile FEO și AM sunt fabricate pe aceleași linii de producție. Producătorii care activează pe un segment pot pătrunde și pe celălalt segment.

| (24) | În final, unele părți au argumentat că roțile FEO și AM ar trebui considerate ca fiind două produse diferite deoarece se încadrează la subpoziții tarifare diferite. |
| --- | --- |

(24)

În final, unele părți au argumentat că roțile FEO și AM ar trebui considerate ca fiind două produse diferite deoarece se încadrează la subpoziții tarifare diferite.

| (25) | Procedura antidumping curentă se referă la roțile din aluminiu („RA”) care se încadrează în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50. Codul NC 8708 70 10 se referă la roțile pentru transport rutier și la piese și accesorii aferente acestora pentru asamblare industrială. Aceasta înseamnă că aplicarea taxei vamale mai mici prevăzute în prezentul regulament face obiectul așa-numitului control al utilizării finale. Cele două coduri NC sunt separate pentru a indica diferența de taxă vamală și pentru a permite aplicarea unei taxe mai mici pentru roțile destinate industriei de montaj. Totuși, acest lucru nu afectează definiția produsului în cauză. |
| --- | --- |

(25)

Procedura antidumping curentă se referă la roțile din aluminiu („RA”) care se încadrează în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50. Codul NC 8708 70 10 se referă la roțile pentru transport rutier și la piese și accesorii aferente acestora pentru asamblare industrială. Aceasta înseamnă că aplicarea taxei vamale mai mici prevăzute în prezentul regulament face obiectul așa-numitului control al utilizării finale. Cele două coduri NC sunt separate pentru a indica diferența de taxă vamală și pentru a permite aplicarea unei taxe mai mici pentru roțile destinate industriei de montaj. Totuși, acest lucru nu afectează definiția produsului în cauză.

| (26) | Ca răspuns la observațiile părților, trebuie remarcat mai întâi că definiția produsului în cauză în cadrul unei proceduri antidumping nu se referă la clasificările produsului la diversele poziții tarifare. Din acest motiv, un produs vizat de o procedură antidumping se poate încadra la mai multe coduri NC. De fapt, această situație este destul de des întâlnită. |
| --- | --- |

(26)

Ca răspuns la observațiile părților, trebuie remarcat mai întâi că definiția produsului în cauză în cadrul unei proceduri antidumping nu se referă la clasificările produsului la diversele poziții tarifare. Din acest motiv, un produs vizat de o procedură antidumping se poate încadra la mai multe coduri NC. De fapt, această situație este destul de des întâlnită.

| (27) | În al doilea rând, roțile care se încadrează la ambele coduri NC sunt identice. Singura diferență constă în modul în care sunt distribuite după importare. |
| --- | --- |

(27)

În al doilea rând, roțile care se încadrează la ambele coduri NC sunt identice. Singura diferență constă în modul în care sunt distribuite după importare.

| (28) | În al treilea rând, trebuie remarcat că volumele importurilor în baza codului NC având legătură cu asamblarea industrială sunt mai mici decât volumele importurilor FEO declarate de către producătorii de automobile cooperanți. Acest fapt pare să sugereze că roțile FEO au fost vămuite în baza ambelor coduri NC. Având în vedere că producătorii de automobile par să facă importuri în baza ambelor coduri NC, diferențierea oficială în baza utilizării finale ar fi extrem de dificilă. |
| --- | --- |

(28)

În al treilea rând, trebuie remarcat că volumele importurilor în baza codului NC având legătură cu asamblarea industrială sunt mai mici decât volumele importurilor FEO declarate de către producătorii de automobile cooperanți. Acest fapt pare să sugereze că roțile FEO au fost vămuite în baza ambelor coduri NC. Având în vedere că producătorii de automobile par să facă importuri în baza ambelor coduri NC, diferențierea oficială în baza utilizării finale ar fi extrem de dificilă.

| (29) | În consecință, argumentele aduse de către părțile interesate sunt respinse, iar constatările regulamentului provizoriu se confirmă. Se consideră că roțile FEO și AM constituie un singur produs în cauză. |
| --- | --- |

(29)

În consecință, argumentele aduse de către părțile interesate sunt respinse, iar constatările regulamentului provizoriu se confirmă. Se consideră că roțile FEO și AM constituie un singur produs în cauză.

3.1.   Roțile de motocicletă și remorcă

| (30) | Produsul vizat de ancheta prezentă este reprezentat de „roțile din aluminiu pentru autovehicule încadrate la codurile NC 8701-8705, cu sau fără accesoriile lor, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (codurile TARIC 8708701010 și 8708705010)”. Această definiție este conformă cu avizul de inițiere a procedurii publicat la data de 13 august 2009 și cu plângerea care se află la originea cauzei. |
| --- | --- |

(30)

Produsul vizat de ancheta prezentă este reprezentat de „roțile din aluminiu pentru autovehicule încadrate la codurile NC 8701-8705, cu sau fără accesoriile lor, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (codurile TARIC 8708701010 și 8708705010)”. Această definiție este conformă cu avizul de inițiere a procedurii publicat la data de 13 august 2009 și cu plângerea care se află la originea cauzei.

| (31) | Părțile au întrebat dacă ancheta vizează și roțile de motocicletă și de remorcă. Definiția menționată mai sus exclude în mod implicit roțile de aluminiu pentru motociclete de la poziția 8711 și pe cele pentru remorci de la poziția 8716 care sunt, în principiu, clasificate la pozițiile 8711 și respectiv 8716. |
| --- | --- |

(31)

Părțile au întrebat dacă ancheta vizează și roțile de motocicletă și de remorcă. Definiția menționată mai sus exclude în mod implicit roțile de aluminiu pentru motociclete de la poziția 8711 și pe cele pentru remorci de la poziția 8716 care sunt, în principiu, clasificate la pozițiile 8711 și respectiv 8716.

| (32) | În ceea ce privește roțile pentru remorci, pe parcursul anchetei s-a argumentat că, în afară de codurile NC indicate în avizul de inițiere a procedurii, un alt cod ce acoperă, inter alia, roțile pentru remorci (cod NC 8716 90 90) ar putea fi utilizat pentru importurile în Uniune, pentru circumvenția măsurilor vizând produsul în cauză (deși se pare că respectivul cod nu este utilizat în prezent în practică în acest scop). |
| --- | --- |

(32)

În ceea ce privește roțile pentru remorci, pe parcursul anchetei s-a argumentat că, în afară de codurile NC indicate în avizul de inițiere a procedurii, un alt cod ce acoperă, inter alia, roțile pentru remorci (cod NC 8716 90 90) ar putea fi utilizat pentru importurile în Uniune, pentru circumvenția măsurilor vizând produsul în cauză (deși se pare că respectivul cod nu este utilizat în prezent în practică în acest scop).

| (33) | S-a propus ca ancheta actuală să vizeze și roțile de aluminiu care se încadrează la codul NC 8716 90 90. |
| --- | --- |

(33)

S-a propus ca ancheta actuală să vizeze și roțile de aluminiu care se încadrează la codul NC 8716 90 90.

| (34) | Serviciile Comisiei au informat toate părțile în cauză prin intermediul unei înștiințări anexate la dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate cu privire la posibila includere a celuilalt cod NC în procedură. |
| --- | --- |

(34)

Serviciile Comisiei au informat toate părțile în cauză prin intermediul unei înștiințări anexate la dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate cu privire la posibila includere a celuilalt cod NC în procedură.

| (35) | Cu toate acestea, după cum s-a afirmat mai sus, roțile de aluminiu care sunt de la început destinate remorcilor și care se încadrează așadar la codul NC 8716 90 90 nu sunt vizate de avizul de inițiere. Prin urmare, nu se poate exclude posibilitatea ca anumiți operatori care produc sau comercializează astfel de roți să nu se fi prezentat la această anchetă de vreme ce au considerat că importurile respective nu sunt eligibile și ca atare nu aveau cunoștință de înștiințarea sus-menționată. În aceste condiții, nu este just ca aceste roți să fie incluse în procedură. Pe de altă parte, de vreme ce utilizarea codului NC sus-menționat pare să genereze un risc de circumvenție foarte ridicat, este just să se introducă un cod TARIC cu ajutorul căruia să se poată monitoriza cu exactitate evoluția nivelului importurilor de roți care se încadrează la codul respectiv. În baza articolului 14 alineatul (3) din regulamentul de bază, o prevedere în acest scop a fost inclusă în dispozitivul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(35)

Cu toate acestea, după cum s-a afirmat mai sus, roțile de aluminiu care sunt de la început destinate remorcilor și care se încadrează așadar la codul NC 8716 90 90 nu sunt vizate de avizul de inițiere. Prin urmare, nu se poate exclude posibilitatea ca anumiți operatori care produc sau comercializează astfel de roți să nu se fi prezentat la această anchetă de vreme ce au considerat că importurile respective nu sunt eligibile și ca atare nu aveau cunoștință de înștiințarea sus-menționată. În aceste condiții, nu este just ca aceste roți să fie incluse în procedură. Pe de altă parte, de vreme ce utilizarea codului NC sus-menționat pare să genereze un risc de circumvenție foarte ridicat, este just să se introducă un cod TARIC cu ajutorul căruia să se poată monitoriza cu exactitate evoluția nivelului importurilor de roți care se încadrează la codul respectiv. În baza articolului 14 alineatul (3) din regulamentul de bază, o prevedere în acest scop a fost inclusă în dispozitivul prezentului regulament.

4.   TRATAMENTUL DE SOCIETATE CARE FUNCȚIONEAZĂ ÎN CONDIȚIILE UNEI ECONOMII DE PIAȚĂ (TEP), TRATAMENTUL INDIVIDUAL (TI) ȘI ȚARA ANALOAGĂ

4.1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (Tep)

| (36) | Toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au contestat constatările provizorii prevăzute în considerentele 26-53 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(36)

Toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au contestat constatările provizorii prevăzute în considerentele 26-53 din regulamentul provizoriu.

| (37) | În primul rând, trebuie subliniat că în RPC aluminiul primar reprezintă peste 50 % din costul de producție al unei roți de aluminiu. Trei dintre cele patru societăți incluse în eșantion au susținut că decizia de neacordare a TEP trebuie să fie individuală și luată în funcție de fiecare societate, pe când în cazul de față Comisia, prin faptul că a afirmat că există o intervenție a statului în luarea deciziilor privind achiziția principalei materii prime brute (aluminiu) după cum se precizează în considerentele 30-37din regulamentul provizoriu, a respins acordarea TEP în mod general la nivel de țară. Acest argument nu poate fi acceptat; într-adevăr, analiza efectuată de către Comisie a fost realizată în mod individual pentru fiecare producător inclus în eșantion. Este adevărat că Comisia a făcut aceeași constatare pentru toți cei patru producători, dar acest lucru se datorează faptului că există o intervenție a statului în procesul de luare a deciziilor la nivelul fiecăruia dintre aceștia, după cum se explică în considerentele 30-37 din regulamentul provizoriu. Comisia nu ar fi ajuns la aceeași constatare pentru orice societate care funcționează în RPC și care face dovada faptului că își achiziționează cea mai mare parte din cantitatea de aliaj de aluminiu pe care o consumă la prețurile London Metal Exchange (LME) prin mecanismele uzuale folosite de orice societate din acest sector înființată în orice altă parte a lumii. Dacă lucrurile ar fi stat așa, această societate ar fi putut beneficia de TEP, deși a fost înființată în RPC, în eventualitatea îndeplinirii celorlalte criterii. |
| --- | --- |

(37)

În primul rând, trebuie subliniat că în RPC aluminiul primar reprezintă peste 50 % din costul de producție al unei roți de aluminiu. Trei dintre cele patru societăți incluse în eșantion au susținut că decizia de neacordare a TEP trebuie să fie individuală și luată în funcție de fiecare societate, pe când în cazul de față Comisia, prin faptul că a afirmat că există o intervenție a statului în luarea deciziilor privind achiziția principalei materii prime brute (aluminiu) după cum se precizează în considerentele 30-37din regulamentul provizoriu, a respins acordarea TEP în mod general la nivel de țară. Acest argument nu poate fi acceptat; într-adevăr, analiza efectuată de către Comisie a fost realizată în mod individual pentru fiecare producător inclus în eșantion. Este adevărat că Comisia a făcut aceeași constatare pentru toți cei patru producători, dar acest lucru se datorează faptului că există o intervenție a statului în procesul de luare a deciziilor la nivelul fiecăruia dintre aceștia, după cum se explică în considerentele 30-37 din regulamentul provizoriu. Comisia nu ar fi ajuns la aceeași constatare pentru orice societate care funcționează în RPC și care face dovada faptului că își achiziționează cea mai mare parte din cantitatea de aliaj de aluminiu pe care o consumă la prețurile London Metal Exchange (LME) prin mecanismele uzuale folosite de orice societate din acest sector înființată în orice altă parte a lumii. Dacă lucrurile ar fi stat așa, această societate ar fi putut beneficia de TEP, deși a fost înființată în RPC, în eventualitatea îndeplinirii celorlalte criterii.

| (38) | Având în vedere cele menționate anterior, constatările formulate în considerentele menționate și în considerentul 48 din regulamentul provizoriu se confirmă. |
| --- | --- |

(38)

Având în vedere cele menționate anterior, constatările formulate în considerentele menționate și în considerentul 48 din regulamentul provizoriu se confirmă.

| (39) | În ceea ce privește intervenția statului în luarea altor decizii de natură comercială, niciunul dintre cele trei grupuri menționate în considerentul 38 din regulamentul provizoriu nu a oferit elemente de probă suplimentare care să poată permite ajungerea la alte constatări. S-a argumentat în special că hotărârea Tribunalului în cauza Zheijiang Xinan/Consiliul (3) prevede astfel: „noțiunea «intervenție semnificativă din partea statului» nu poate fi asimilată cu orice influență asupra activităților unei întreprinderi sau cu orice implicare în procesul decizional al acesteia, ci trebuie înțeleasă ca fiind o acțiune a autorităților publice de natură să determine incompatibilitatea deciziilor întreprinderii cu condițiile unei economii de piață”. Având în vedere această hotărâre, exportatorii susțin că instituțiile europene ar trebui să o aplice și să analizeze cu atenție în ce măsură acțiunile întreprinse de către stat în gestionarea societății sunt incompatibile cu condițiile economiei de piață. În această privință, trebuie subliniat că hotărârea respectivă face în prezent obiectul unui recurs. Prin urmare, hotărârea menționată a Tribunalului va intra în vigoare numai de la data hotărârii referitoare la recurs. În consecință, instituțiile europene se află în situația de a susține că intervenția statului identificată în cazul de față este suficientă pentru a constata neîndeplinirea criteriului 1. Având în vedere cele menționate anterior, constatările din considerentul 38 din regulamentul provizoriu se confirmă. |
| --- | --- |

(39)

În ceea ce privește intervenția statului în luarea altor decizii de natură comercială, niciunul dintre cele trei grupuri menționate în considerentul 38 din regulamentul provizoriu nu a oferit elemente de probă suplimentare care să poată permite ajungerea la alte constatări. S-a argumentat în special că hotărârea Tribunalului în cauza Zheijiang Xinan/Consiliul (3) prevede astfel: „noțiunea «intervenție semnificativă din partea statului» nu poate fi asimilată cu orice influență asupra activităților unei întreprinderi sau cu orice implicare în procesul decizional al acesteia, ci trebuie înțeleasă ca fiind o acțiune a autorităților publice de natură să determine incompatibilitatea deciziilor întreprinderii cu condițiile unei economii de piață”. Având în vedere această hotărâre, exportatorii susțin că instituțiile europene ar trebui să o aplice și să analizeze cu atenție în ce măsură acțiunile întreprinse de către stat în gestionarea societății sunt incompatibile cu condițiile economiei de piață. În această privință, trebuie subliniat că hotărârea respectivă face în prezent obiectul unui recurs. Prin urmare, hotărârea menționată a Tribunalului va intra în vigoare numai de la data hotărârii referitoare la recurs. În consecință, instituțiile europene se află în situația de a susține că intervenția statului identificată în cazul de față este suficientă pentru a constata neîndeplinirea criteriului 1. Având în vedere cele menționate anterior, constatările din considerentul 38 din regulamentul provizoriu se confirmă.

| (40) | Niciunul dintre cele două grupuri care, potrivit constatărilor formulate în stadiul provizoriu, nu a respectat cerințele criteriului 2 nu a contestat aceste constatări provizorii. S-a confirmat așadar, conform celor indicate în considerentele 39 și 49 din regulamentul provizoriu, că cele două grupuri incluse în eșantion nu dețin situații financiare întocmite și auditate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. |
| --- | --- |

(40)

Niciunul dintre cele două grupuri care, potrivit constatărilor formulate în stadiul provizoriu, nu a respectat cerințele criteriului 2 nu a contestat aceste constatări provizorii. S-a confirmat așadar, conform celor indicate în considerentele 39 și 49 din regulamentul provizoriu, că cele două grupuri incluse în eșantion nu dețin situații financiare întocmite și auditate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate.

| (41) | Grupul Baoding Lizhong a susținut că articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază impune în mod expres obligația ca perturbările să fie cauzate de fostul sistem de economie planificată; grupul a susținut că, întrucât a funcționat întotdeauna ca grup privat, perturbările nu pot fi rezultatul „fostului” sistem de economie planificată, deoarece grupul nu a funcționat niciodată ca o societate deținută de stat. Acest argument nu poate fi acceptat. După cum s-a constatat în această cauză, costurile de producție și situația financiară a societăților pot face obiectul unor perturbări semnificative moștenite de la fostul sistem de economie planificată, indiferent dacă societatea a funcționat ca o societate deținută de stat sau nu. |
| --- | --- |

(41)

Grupul Baoding Lizhong a susținut că articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază impune în mod expres obligația ca perturbările să fie cauzate de fostul sistem de economie planificată; grupul a susținut că, întrucât a funcționat întotdeauna ca grup privat, perturbările nu pot fi rezultatul „fostului” sistem de economie planificată, deoarece grupul nu a funcționat niciodată ca o societate deținută de stat. Acest argument nu poate fi acceptat. După cum s-a constatat în această cauză, costurile de producție și situația financiară a societăților pot face obiectul unor perturbări semnificative moștenite de la fostul sistem de economie planificată, indiferent dacă societatea a funcționat ca o societate deținută de stat sau nu.

| (42) | În plus, grupul Baoding Lizhong, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd și CITIC Dicastal și-au reiterat argumentele prezentate deja înainte de adoptarea regulamentului provizoriu și au insistat asupra faptului că avantajele de care s-au bucurat societățile nu au fost semnificative. Cu toate acestea, după cum s-a explicat în considerentul 50 din regulamentul provizoriu, în urma anchetei s-a descoperit că perturbările produse situației financiare a grupurilor au fost semnificative. |
| --- | --- |

(42)

În plus, grupul Baoding Lizhong, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd și CITIC Dicastal și-au reiterat argumentele prezentate deja înainte de adoptarea regulamentului provizoriu și au insistat asupra faptului că avantajele de care s-au bucurat societățile nu au fost semnificative. Cu toate acestea, după cum s-a explicat în considerentul 50 din regulamentul provizoriu, în urma anchetei s-a descoperit că perturbările produse situației financiare a grupurilor au fost semnificative.

| (43) | În plus, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd a susținut că scutirile de impozit acordate societăților străine nu reprezintă o subvenție specifică și că, potrivit jurisprudenței OMC privind măsurile compensatorii, sarcina probei privind specificitatea revine autorităților anchetatoare (4). În cuprinsul declarației sale, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd face referire și la articolul 4 alineatul (5) din regulamentul de bază antisubvenții (5), care prevede că „orice stabilire a specificității [...] se susține în mod clar prin elemente de probă pozitive”. De asemenea, societatea menționează articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază antisubvenții (criterii sau condiții obiective de eligibilitate pentru obținerea unei subvenții, implicând faptul că nu există specificitate) și articolul 10 din Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii, care definește o taxă compensatorie ca fiind „o taxă impusă pentru a compensa orice subvenție acordată, direct sau indirect, la fabricarea, producția sau exportul unei mărfi”. În final, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd a sugerat că „în cazul în care serviciile Comisiei doresc să compenseze subvențiile oferite de guvernul chinez, procesul corespunzător prin care pot face acest lucru îl constituie o anchetă antisubvenții”. |
| --- | --- |

(43)

În plus, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd a susținut că scutirile de impozit acordate societăților străine nu reprezintă o subvenție specifică și că, potrivit jurisprudenței OMC privind măsurile compensatorii, sarcina probei privind specificitatea revine autorităților anchetatoare (4). În cuprinsul declarației sale, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd face referire și la articolul 4 alineatul (5) din regulamentul de bază antisubvenții (5), care prevede că „orice stabilire a specificității [...] se susține în mod clar prin elemente de probă pozitive”. De asemenea, societatea menționează articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază antisubvenții (criterii sau condiții obiective de eligibilitate pentru obținerea unei subvenții, implicând faptul că nu există specificitate) și articolul 10 din Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii, care definește o taxă compensatorie ca fiind „o taxă impusă pentru a compensa orice subvenție acordată, direct sau indirect, la fabricarea, producția sau exportul unei mărfi”. În final, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd a sugerat că „în cazul în care serviciile Comisiei doresc să compenseze subvențiile oferite de guvernul chinez, procesul corespunzător prin care pot face acest lucru îl constituie o anchetă antisubvenții”.

| (44) | Cu referire la această interpretare a legislației antidumping, trebuie spus că ea este incorectă, deoarece criteriile regulamentului de bază antisubvenții nu se pot aplica în contextul unei analize TEP. Regulamentul de bază antidumping prevede efectuarea unei analize care să stabilească în ce măsură costurile de producție și situația financiară a firmelor fac obiectul unor perturbări semnificative moștenite din perioada fostului sistem de economie planificată, precum și, după cum s-a arătat mai sus, în ce măsură acțiunile care presupun implicarea statului în modelarea mediului de afaceri prin măsuri caracteristice economiei planificate ar trebui considerate o influență a statului moștenită din perioada fostului sistem de economie planificată. |
| --- | --- |

(44)

Cu referire la această interpretare a legislației antidumping, trebuie spus că ea este incorectă, deoarece criteriile regulamentului de bază antisubvenții nu se pot aplica în contextul unei analize TEP. Regulamentul de bază antidumping prevede efectuarea unei analize care să stabilească în ce măsură costurile de producție și situația financiară a firmelor fac obiectul unor perturbări semnificative moștenite din perioada fostului sistem de economie planificată, precum și, după cum s-a arătat mai sus, în ce măsură acțiunile care presupun implicarea statului în modelarea mediului de afaceri prin măsuri caracteristice economiei planificate ar trebui considerate o influență a statului moștenită din perioada fostului sistem de economie planificată.

| (45) | Având în vedere cele menționate anterior, constatăriile din considerentele 40-44 și 50-52 din regulamentul provizoriu se confirmă. |
| --- | --- |

(45)

Având în vedere cele menționate anterior, constatăriile din considerentele 40-44 și 50-52 din regulamentul provizoriu se confirmă.

| (46) | Exportatorii și-au reiterat afirmațiile formulate în considerentele 46 și 47 din regulamentul provizoriu, potrivit cărora, conform articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, se determină dacă producătorii îndeplinesc sau nu criteriile în vederea acordării TEP în termen de trei luni de la inițierea anchetei, în timp ce, în cazul de față, acest lucru a fost determinat după expirarea termenului de trei luni. În sprijinul argumentului lor, exportatorii au citat sentința Tribunalului în cauza T-299/05 (6). Exportatorii au subliniat în special faptul că, la momentul transmiterii comunicării privind TEP, Comisia primise toate răspunsurile la chestionarele antidumping trimise exportatorilor, precum și răspunsurile la chestionarele transmise societăților înființate în țara analogă; fiind, prin urmare, în posesia datelor cuprinse în răspunsurile la respectivele chestionare, serviciile Comisiei dețineau toate informațiile necesare în vederea calculării marjei de dumping conform metodologiei uzuale și metodologiei țării analoage. Exportatorii au ajuns la concluzia că, așadar, Comisia se afla în situația de a cunoaște efectul pe care decizia sa privind TEP îl va avea în ceea ce privește calcularea marjei de dumping. Având în vedere cele menționate anterior, exportatorii nu exclud faptul că decizia privind TEP a fost luată pe baza efectelor dumpingului. |
| --- | --- |

(46)

Exportatorii și-au reiterat afirmațiile formulate în considerentele 46 și 47 din regulamentul provizoriu, potrivit cărora, conform articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, se determină dacă producătorii îndeplinesc sau nu criteriile în vederea acordării TEP în termen de trei luni de la inițierea anchetei, în timp ce, în cazul de față, acest lucru a fost determinat după expirarea termenului de trei luni. În sprijinul argumentului lor, exportatorii au citat sentința Tribunalului în cauza T-299/05 (6). Exportatorii au subliniat în special faptul că, la momentul transmiterii comunicării privind TEP, Comisia primise toate răspunsurile la chestionarele antidumping trimise exportatorilor, precum și răspunsurile la chestionarele transmise societăților înființate în țara analogă; fiind, prin urmare, în posesia datelor cuprinse în răspunsurile la respectivele chestionare, serviciile Comisiei dețineau toate informațiile necesare în vederea calculării marjei de dumping conform metodologiei uzuale și metodologiei țării analoage. Exportatorii au ajuns la concluzia că, așadar, Comisia se afla în situația de a cunoaște efectul pe care decizia sa privind TEP îl va avea în ceea ce privește calcularea marjei de dumping. Având în vedere cele menționate anterior, exportatorii nu exclud faptul că decizia privind TEP a fost luată pe baza efectelor dumpingului.

| (47) | Acest argument nu poate fi acceptat. În primul rând, contrar celor afirmate, la momentul transmiterii comunicării privind TEP, Comisia nu deținea toate informațiile necesare pentru calcularea marjei de dumping. Într-adevăr, în circumstanțele acestui caz, informațiile cuprinse în răspunsurile la chestionarele antidumping și în chestionarele transmise societăților înființate în țara analoagă nu au fost nici complete, nici corecte, și ca atare Comisia nu se afla în situația de a putea calcula marjele de dumping la momentul respectiv. Într-adevăr, a fost nevoie să se efectueze vizite de verificare în vederea culegerii informațiilor și datelor necesare pentru un calcul corect al marjelor de dumping. Aceste vizite au demarat la mai mult de două săptămâni de la transmiterea comunicării privind TEP. Prin urmare, în lipsa datelor obținute în timpul vizitelor de verificare, Comisiei îi era practic imposibil să efectueze calcule referitoare la dumping înainte de transmiterea comunicării privind TEP și să ia decizia privind TEP pe baza efectelor dumpingului. |
| --- | --- |

(47)

Acest argument nu poate fi acceptat. În primul rând, contrar celor afirmate, la momentul transmiterii comunicării privind TEP, Comisia nu deținea toate informațiile necesare pentru calcularea marjei de dumping. Într-adevăr, în circumstanțele acestui caz, informațiile cuprinse în răspunsurile la chestionarele antidumping și în chestionarele transmise societăților înființate în țara analoagă nu au fost nici complete, nici corecte, și ca atare Comisia nu se afla în situația de a putea calcula marjele de dumping la momentul respectiv. Într-adevăr, a fost nevoie să se efectueze vizite de verificare în vederea culegerii informațiilor și datelor necesare pentru un calcul corect al marjelor de dumping. Aceste vizite au demarat la mai mult de două săptămâni de la transmiterea comunicării privind TEP. Prin urmare, în lipsa datelor obținute în timpul vizitelor de verificare, Comisiei îi era practic imposibil să efectueze calcule referitoare la dumping înainte de transmiterea comunicării privind TEP și să ia decizia privind TEP pe baza efectelor dumpingului.

| (48) | În al doilea rând, exportatorii nu au prezentat niciun fel de elemente de probă pentru a demonstra că decizia privind TEP ar fi fost diferită dacă ar fi fost adoptată în cadrul termenului de trei luni. |
| --- | --- |

(48)

În al doilea rând, exportatorii nu au prezentat niciun fel de elemente de probă pentru a demonstra că decizia privind TEP ar fi fost diferită dacă ar fi fost adoptată în cadrul termenului de trei luni.

4.2.   Constatare

| (49) | Constatarea potrivit căreia tuturor societăților care au solicitat acordarea TEP trebuia să li se refuze TEP, după cum se stabilește în considerentul 53 din regulamentul provizoriu, se confirmă. |
| --- | --- |

(49)

Constatarea potrivit căreia tuturor societăților care au solicitat acordarea TEP trebuia să li se refuze TEP, după cum se stabilește în considerentul 53 din regulamentul provizoriu, se confirmă.

4.3.   Tratamentul individual (TI)

| (50) | Ambele grupuri incluse în eșantion cărora li s-a refuzat în mod provizoriu acordarea TI din cauza intervenției statului, constatată a fi de așa natură încât permitea circumvenția măsurilor în cazul în care exportatorilor individuali li se acordau rate diferite au contestat constatarea provizorie prevăzută în considerentul 55 din regulamentul provizoriu. Baoding Lizhong susține că nu există intervenție din partea statului și afirmă, de asemenea, că din textul articolului 9 alineatul (5) literele (c) și (e) nu rezultă că este suficient să existe intervenție din partea statului într-o anumită măsură pentru a se refuza acordarea TI și că formularea explicită a articolului 9 alineatul (5) permite existența unei intervenții a statului într-o anumită măsură și în același timp acordarea TI, cu condiția să existe suficientă independență față de stat și ca intervenția statului să nu fie de așa natură încât să permită circumvenția. Aceasta s-ar întâmpla numai în situația în care funcționarii statului ar deține majoritatea funcțiilor cheie și ar putea interveni în deciziile comerciale zilnice. |
| --- | --- |

(50)

Ambele grupuri incluse în eșantion cărora li s-a refuzat în mod provizoriu acordarea TI din cauza intervenției statului, constatată a fi de așa natură încât permitea circumvenția măsurilor în cazul în care exportatorilor individuali li se acordau rate diferite au contestat constatarea provizorie prevăzută în considerentul 55 din regulamentul provizoriu. Baoding Lizhong susține că nu există intervenție din partea statului și afirmă, de asemenea, că din textul articolului 9 alineatul (5) literele (c) și (e) nu rezultă că este suficient să existe intervenție din partea statului într-o anumită măsură pentru a se refuza acordarea TI și că formularea explicită a articolului 9 alineatul (5) permite existența unei intervenții a statului într-o anumită măsură și în același timp acordarea TI, cu condiția să existe suficientă independență față de stat și ca intervenția statului să nu fie de așa natură încât să permită circumvenția. Aceasta s-ar întâmpla numai în situația în care funcționarii statului ar deține majoritatea funcțiilor cheie și ar putea interveni în deciziile comerciale zilnice.

| (51) | Al doilea grup a susținut că majoritatea acțiunilor sale aparțin unor persoane particulare și că riscul de circumvenție este inexistent, deoarece grupul aprovizionează exclusiv fabricanți de automobile de pe piața FEO, iar pentru fiecare model de roată contractul încheiat cu fabricantul de automobile prevede în mod explicit locația de producție care este auditată atât înainte de încheierea contractului, cât și pe durata acestuia. |
| --- | --- |

(51)

Al doilea grup a susținut că majoritatea acțiunilor sale aparțin unor persoane particulare și că riscul de circumvenție este inexistent, deoarece grupul aprovizionează exclusiv fabricanți de automobile de pe piața FEO, iar pentru fiecare model de roată contractul încheiat cu fabricantul de automobile prevede în mod explicit locația de producție care este auditată atât înainte de încheierea contractului, cât și pe durata acestuia.

| (52) | În ceea ce privește cererile prezentate de către Baoding Lizhong, riscul de circumvenție a fost reanalizat. Intervenția statului nu este de așa natură încât să permită circumvenția. În consecință, TI poate fi acordat lui Baoding Lizhong. |
| --- | --- |

(52)

În ceea ce privește cererile prezentate de către Baoding Lizhong, riscul de circumvenție a fost reanalizat. Intervenția statului nu este de așa natură încât să permită circumvenția. În consecință, TI poate fi acordat lui Baoding Lizhong.

| (53) | În ceea ce privește CITIC Dicastal, aceasta este o societate deținută de stat și controlată în mod direct de către stat (majoritatea acțiunilor sale aparțin statului). Intervenția statului este de așa natură încât permite circumvenția măsurilor, în cazul în care obține o taxă diferită. Cu alte cuvinte, producția altor societăți controlate de către stat ar putea fi redirecționată prin CITIC Dicastal. În ceea ce privește celălalt argument oferit de CITIC Dicastal, faptul că aprovizionează exclusiv fabricanți de automobile de pe piața FEO nu o împiedică să aprovizioneze alți clienți în viitor. Așadar, se poate constata că lui CITIC Dicastal trebuie să i se refuze acordarea TI. |
| --- | --- |

(53)

În ceea ce privește CITIC Dicastal, aceasta este o societate deținută de stat și controlată în mod direct de către stat (majoritatea acțiunilor sale aparțin statului). Intervenția statului este de așa natură încât permite circumvenția măsurilor, în cazul în care obține o taxă diferită. Cu alte cuvinte, producția altor societăți controlate de către stat ar putea fi redirecționată prin CITIC Dicastal. În ceea ce privește celălalt argument oferit de CITIC Dicastal, faptul că aprovizionează exclusiv fabricanți de automobile de pe piața FEO nu o împiedică să aprovizioneze alți clienți în viitor. Așadar, se poate constata că lui CITIC Dicastal trebuie să i se refuze acordarea TI.

4.4.   Țară analoagă

| (54) | Mai multe părți interesate au contestat alegerea Turciei ca țară analoagă. Argumentele acestora nu pot fi acceptate: în primul rând, deoarece observațiile au sosit la mult timp după expirarea termenului legal de depunere a observațiilor privind alegerea țării analoage (termenul-limită a expirat la 24 august 2009) și în al doilea rând deoarece nu pot fi luate în considerare din considerente de fond. |
| --- | --- |

(54)

Mai multe părți interesate au contestat alegerea Turciei ca țară analoagă. Argumentele acestora nu pot fi acceptate: în primul rând, deoarece observațiile au sosit la mult timp după expirarea termenului legal de depunere a observațiilor privind alegerea țării analoage (termenul-limită a expirat la 24 august 2009) și în al doilea rând deoarece nu pot fi luate în considerare din considerente de fond.

| (55) | Aceste argumente pot fi rezumate după cum urmează:






  1. | Una dintre societățile cooperante din Turcia (Hayes Lemmerz) este afiliată unui producător din UE și ambele societăți cooperante sunt membre ale EUWA (asociația care îi reprezintă pe producătorii europeni și care a formulat plângerea). Această afirmație nu poate fi acceptată. Faptul că una dintre societățile din țara analoagă este afiliată unei societăți din UE și că ambele societăți sunt membre ale aceleiași asociații ca și reclamanții nu poate fi considerat un criteriu relevant pentru a respinge statutul de țară analoagă al Turciei, având în vedere că criteriile ce trebuie luate în calcul atunci când se analizează eligibilitatea unei țări analoage trebuie să se bazeze exclusiv pe fapte cum ar fi nivelul concurenței pe piața națională a țării analoage și inexistența unor diferențe semnificative în cadrul procesului de producție între producătorii din țara analoagă și exportatorul din țara care nu are economie de piață. |
| --- | --- | --- |

(55)

Aceste argumente pot fi rezumate după cum urmează:

1.

Una dintre societățile cooperante din Turcia (Hayes Lemmerz) este afiliată unui producător din UE și ambele societăți cooperante sunt membre ale EUWA (asociația care îi reprezintă pe producătorii europeni și care a formulat plângerea). Această afirmație nu poate fi acceptată. Faptul că una dintre societățile din țara analoagă este afiliată unei societăți din UE și că ambele societăți sunt membre ale aceleiași asociații ca și reclamanții nu poate fi considerat un criteriu relevant pentru a respinge statutul de țară analoagă al Turciei, având în vedere că criteriile ce trebuie luate în calcul atunci când se analizează eligibilitatea unei țări analoage trebuie să se bazeze exclusiv pe fapte cum ar fi nivelul concurenței pe piața națională a țării analoage și inexistența unor diferențe semnificative în cadrul procesului de producție între producătorii din țara analoagă și exportatorul din țara care nu are economie de piață.

| 2. | S-a argumentat, de asemenea, că procesul de producție în China nu este comparabil cu cel din Turcia, deoarece societățile din China au acces la materii prime mai ieftine. Această afirmație nu poate fi luată în considerare. Pe de o parte, accesul la aluminiu mai ieftin se datorează unei perturbări a prețurilor cauzate de intervenția statului. După cum s-a explicat mai sus, RPC beneficiază de o situație unică pe plan mondial în ceea ce privește accesul la cele mai scăzute prețuri pentru materiile prime și nicio altă situație comparabilă nu poate fi identificată în alte țări. Pe de altă parte, ancheta a demonstrat că procesul de producție din China este practic identic cu cel din Turcia. |
| --- | --- |

2.

S-a argumentat, de asemenea, că procesul de producție în China nu este comparabil cu cel din Turcia, deoarece societățile din China au acces la materii prime mai ieftine. Această afirmație nu poate fi luată în considerare. Pe de o parte, accesul la aluminiu mai ieftin se datorează unei perturbări a prețurilor cauzate de intervenția statului. După cum s-a explicat mai sus, RPC beneficiază de o situație unică pe plan mondial în ceea ce privește accesul la cele mai scăzute prețuri pentru materiile prime și nicio altă situație comparabilă nu poate fi identificată în alte țări. Pe de altă parte, ancheta a demonstrat că procesul de producție din China este practic identic cu cel din Turcia.

| 3. | În final, s-a susținut că nu există suficientă concurență la nivel intern, deoarece producția internă este destinată în principal exporturilor și există bariere de intrare la importurile din afara UE. Aceste afirmații nu pot fi luate în considerare. Într-adevăr, piața UE este de cel puțin șase ori mai mare decât piața turcă și nu există bariere la intrarea pe piață; prin urmare, este rezonabil ca Turcia să trimită în UE o parte semnificativă a producției sale. Mai mult, există suficientă concurență pe piața națională a Turciei, deoarece există cel puțin cinci producători naționali și nu există bariere la importurile din UE. |
| --- | --- |

3.

În final, s-a susținut că nu există suficientă concurență la nivel intern, deoarece producția internă este destinată în principal exporturilor și există bariere de intrare la importurile din afara UE. Aceste afirmații nu pot fi luate în considerare. Într-adevăr, piața UE este de cel puțin șase ori mai mare decât piața turcă și nu există bariere la intrarea pe piață; prin urmare, este rezonabil ca Turcia să trimită în UE o parte semnificativă a producției sale. Mai mult, există suficientă concurență pe piața națională a Turciei, deoarece există cel puțin cinci producători naționali și nu există bariere la importurile din UE.

| (56) | Având în vedere cele menționate anterior, constatarea provizorie conform căreia Turcia constituie o țară analoagă adecvată și rezonabilă, prevăzută în considerentul 63 din regulamentul provizoriu, se confirmă. |
| --- | --- |

(56)

Având în vedere cele menționate anterior, constatarea provizorie conform căreia Turcia constituie o țară analoagă adecvată și rezonabilă, prevăzută în considerentul 63 din regulamentul provizoriu, se confirmă.

4.5.   Dumpingul

4.5.1.   Metoda de calcul

| (57) | Doi producători-exportatori au contestat constatările provizorii prevăzute în considerentele 57-77 din regulamentul provizoriu. S-a susținut că, potrivit articolului 2 alineatul (11) din regulamentul de bază antidumping, calculele privind dumpingul trebuie să se bazeze pe „toate exporturile către Comunitate”; cu alte cuvinte, aceștia consideră că 100 % din tranzacții trebuie luate în calcul atunci când se calculează marjele de dumping. De asemenea, s-a argumentat că cele mai costisitoare tranzacții, în special pentru una dintre societățile supuse anchetei, nu au fost luate în considerare la calcularea marjelor de dumping. |
| --- | --- |

(57)

Doi producători-exportatori au contestat constatările provizorii prevăzute în considerentele 57-77 din regulamentul provizoriu. S-a susținut că, potrivit articolului 2 alineatul (11) din regulamentul de bază antidumping, calculele privind dumpingul trebuie să se bazeze pe „toate exporturile către Comunitate”; cu alte cuvinte, aceștia consideră că 100 % din tranzacții trebuie luate în calcul atunci când se calculează marjele de dumping. De asemenea, s-a argumentat că cele mai costisitoare tranzacții, în special pentru una dintre societățile supuse anchetei, nu au fost luate în considerare la calcularea marjelor de dumping.

| (58) | În legătură cu argumentul privind numărul tranzacțiilor ce trebuie luate în considerare, s-a subliniat că articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază antidumping stabilește luarea în considerare, pentru calculul dumpingului, a „tuturor exporturilor către Comunitate”, dar „sub rezerva dispozițiilor pertinente care reglementează compararea echitabilă”. Aceasta înseamnă că, în cazul în care nu se poate ajunge la o corespondență rezonabilă pentru 100 % din produse, nu se vor putea lua în calcul 100 % din exporturi. Acest fapt este considerat rezonabil, cu condiția ca respectivele calcule să se bazeze pe un procent suficient de important din exporturile totale. În cazul de față, aproximativ 85 % din tranzacții au fost luate în calcul. |
| --- | --- |

(58)

În legătură cu argumentul privind numărul tranzacțiilor ce trebuie luate în considerare, s-a subliniat că articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază antidumping stabilește luarea în considerare, pentru calculul dumpingului, a „tuturor exporturilor către Comunitate”, dar „sub rezerva dispozițiilor pertinente care reglementează compararea echitabilă”. Aceasta înseamnă că, în cazul în care nu se poate ajunge la o corespondență rezonabilă pentru 100 % din produse, nu se vor putea lua în calcul 100 % din exporturi. Acest fapt este considerat rezonabil, cu condiția ca respectivele calcule să se bazeze pe un procent suficient de important din exporturile totale. În cazul de față, aproximativ 85 % din tranzacții au fost luate în calcul.

| (59) | În ceea ce privește afirmația potrivit căreia cele mai costisitoare tranzacții nu au fost luate în calcul, s-a efectuat un nou calcul privind dumpingul, pentru a le lua și pe acestea în considerare. S-a adăugat un număr suplimentar de tipuri de produse celor deja utilizate pentru calculul provizoriu. Aceasta a permis includerea în calcule a cât mai multor tranzacții posibile, garantând, de asemenea, și că prețul unitar mediu ponderat al tuturor exporturilor pe societate exportatoare este cât mai apropiat cu putință de prețul unitar mediu ponderat al exporturilor (respectivei societăți) utilizat la calcularea marjei de dumping. În acest mod s-a ținut seama de valoarea tuturor exporturilor, inclusiv a celor mai costisitoare. Valorile normale pentru aceste tipuri suplimentare de produse au fost calculate folosind metodologia explicată în considerentul 70 din regulamentul provizoriu. În urma acestui nou calcul, marjele de dumping au scăzut, în special pentru YHI. |
| --- | --- |

(59)

În ceea ce privește afirmația potrivit căreia cele mai costisitoare tranzacții nu au fost luate în calcul, s-a efectuat un nou calcul privind dumpingul, pentru a le lua și pe acestea în considerare. S-a adăugat un număr suplimentar de tipuri de produse celor deja utilizate pentru calculul provizoriu. Aceasta a permis includerea în calcule a cât mai multor tranzacții posibile, garantând, de asemenea, și că prețul unitar mediu ponderat al tuturor exporturilor pe societate exportatoare este cât mai apropiat cu putință de prețul unitar mediu ponderat al exporturilor (respectivei societăți) utilizat la calcularea marjei de dumping. În acest mod s-a ținut seama de valoarea tuturor exporturilor, inclusiv a celor mai costisitoare. Valorile normale pentru aceste tipuri suplimentare de produse au fost calculate folosind metodologia explicată în considerentul 70 din regulamentul provizoriu. În urma acestui nou calcul, marjele de dumping au scăzut, în special pentru YHI.

| (60) | Metodologia aplicată la stabilirea valorii normale, a prețului de export și a comparației este aceeași cu cea descrisă în considerentele 64-75 din regulamentul provizoriu. Singurele modificări pentru noile calcule se referă la creșterea numărului de tranzacții luate în calcul și la luarea în considerare a faptului că prețul mediu al tranzacțiilor de export utilizate la calcularea dumpingului pentru orice societate dată nu trebuie să difere în mod substanțial de prețul de export mediu al tuturor tranzacțiilor respectivei societăți. |
| --- | --- |

(60)

Metodologia aplicată la stabilirea valorii normale, a prețului de export și a comparației este aceeași cu cea descrisă în considerentele 64-75 din regulamentul provizoriu. Singurele modificări pentru noile calcule se referă la creșterea numărului de tranzacții luate în calcul și la luarea în considerare a faptului că prețul mediu al tranzacțiilor de export utilizate la calcularea dumpingului pentru orice societate dată nu trebuie să difere în mod substanțial de prețul de export mediu al tuturor tranzacțiilor respectivei societăți.

| (61) | S-a susținut că analiza Comisiei nu ia în considerare evoluția ratelor de schimb, în special aprecierea dolarului american în raport cu euro, și nici costurile aluminiului primar și ale transportului internațional de mărfuri. Această afirmație nu este întemeiată, deoarece serviciile Comisiei, conform practicilor lor, au inclus toate tipurile de costuri verificabile în analiza pieței produsului în cauză pe parcursul PA. |
| --- | --- |

(61)

S-a susținut că analiza Comisiei nu ia în considerare evoluția ratelor de schimb, în special aprecierea dolarului american în raport cu euro, și nici costurile aluminiului primar și ale transportului internațional de mărfuri. Această afirmație nu este întemeiată, deoarece serviciile Comisiei, conform practicilor lor, au inclus toate tipurile de costuri verificabile în analiza pieței produsului în cauză pe parcursul PA.

| (62) | Producătorul chinez YHI a afirmat că pentru a calcula marja sa de dumping individuală s-a efectuat un calcul greșit al ajustărilor. Comisia a acceptat această afirmație și a efectuat un nou calcul, din care a rezultat o marjă de dumping de 23,81 %, și anume cu 2,14 % mai puțin decât cea calculată anterior. |
| --- | --- |

(62)

Producătorul chinez YHI a afirmat că pentru a calcula marja sa de dumping individuală s-a efectuat un calcul greșit al ajustărilor. Comisia a acceptat această afirmație și a efectuat un nou calcul, din care a rezultat o marjă de dumping de 23,81 %, și anume cu 2,14 % mai puțin decât cea calculată anterior.

4.5.2.   Marjele de dumping definitive

| Societatea | Marjă de dumping definitivă |
| --- | --- |
| YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd | 23,81 % |
| Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd | 60,29 % |
| Baoding Lizhong | 67,66 % |
| Alte societăți cooperante | 44,23 % |
| Toate celelalte societăți | 67,66 % |

Societatea

Marjă de dumping definitivă

YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd

23,81 %

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd

60,29 %

Baoding Lizhong

67,66 %

Alte societăți cooperante

44,23 %

Toate celelalte societăți

67,66 %

5.   PREJUDICIUL

| (63) | Comisia a primit observații referitoare la constatările provizorii privind prejudiciul. Unele dintre aceste observații au repetat observațiile abordate deja în regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(63)

Comisia a primit observații referitoare la constatările provizorii privind prejudiciul. Unele dintre aceste observații au repetat observațiile abordate deja în regulamentul provizoriu.

| (64) | Argumentele prezentate ca răspuns la observațiile deja abordate în regulamentul provizoriu nu sunt repetate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(64)

Argumentele prezentate ca răspuns la observațiile deja abordate în regulamentul provizoriu nu sunt repetate în prezentul regulament.

5.1.   Importurile din RPC

| (65) | Părțile au susținut că metodologia de calcul a importurilor nu a fost suficient explicată. Aceste critici nu au fost totuși întemeiate. |
| --- | --- |

(65)

Părțile au susținut că metodologia de calcul a importurilor nu a fost suficient explicată. Aceste critici nu au fost totuși întemeiate.

| (66) | Se reamintește că, în etapa provizorie, metodologia s-a bazat pe plângere, dar a fost contraverificată cu alte surse (date oferite de către producătorii cooperanți, utilizatori, exportatori). În lumina observațiilor prezentate de către părți, aceste date au fost analizate încă o dată, iar constatările provizorii se confirmă. |
| --- | --- |

(66)

Se reamintește că, în etapa provizorie, metodologia s-a bazat pe plângere, dar a fost contraverificată cu alte surse (date oferite de către producătorii cooperanți, utilizatori, exportatori). În lumina observațiilor prezentate de către părți, aceste date au fost analizate încă o dată, iar constatările provizorii se confirmă.

| (67) | Se reamintește faptul că trei înștiințări prin care se comunicau informații detaliate privind metodele de calcul al producției, importurilor și vânzărilor au fost incluse în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate în ziua publicării regulamentului provizoriu. |
| --- | --- |

(67)

Se reamintește faptul că trei înștiințări prin care se comunicau informații detaliate privind metodele de calcul al producției, importurilor și vânzărilor au fost incluse în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate în ziua publicării regulamentului provizoriu.

| (68) | Deoarece codurile NC vizate de prezenta anchetă conțin și alte produse în afara produsului în cauză, majoritatea observațiilor s-au referit la metodologia utilizată de Comisie pentru a exclude produsele care nu sunt în cauză din volumele raportate. |
| --- | --- |

(68)

Deoarece codurile NC vizate de prezenta anchetă conțin și alte produse în afara produsului în cauză, majoritatea observațiilor s-au referit la metodologia utilizată de Comisie pentru a exclude produsele care nu sunt în cauză din volumele raportate.

| (69) | Codul NC 8708 70 50 acoperă roți din aluminiu și piese și accesorii ale acestora din aluminiu. Datele corespondente au fost extrase din Comext, exprimate în tone, fără a se efectua vreo altă ajustare în acest stadiu, plecându-se de la prezumția sugerată în plângere că piesele de schimb și accesoriile au o importanță minoră. |
| --- | --- |

(69)

Codul NC 8708 70 50 acoperă roți din aluminiu și piese și accesorii ale acestora din aluminiu. Datele corespondente au fost extrase din Comext, exprimate în tone, fără a se efectua vreo altă ajustare în acest stadiu, plecându-se de la prezumția sugerată în plângere că piesele de schimb și accesoriile au o importanță minoră.

| (70) | Codul NC 8708 70 10 acoperă, printre altele, roți din aluminiu și piese și accesorii ale acestora din aluminiu. Și aici datele corespondente au fost extrase din Comext, exprimate în tone, și au fost ajustate în mod corespunzător, conform metodologiei descrise în plângere. |
| --- | --- |

(70)

Codul NC 8708 70 10 acoperă, printre altele, roți din aluminiu și piese și accesorii ale acestora din aluminiu. Și aici datele corespondente au fost extrase din Comext, exprimate în tone, și au fost ajustate în mod corespunzător, conform metodologiei descrise în plângere.

| (71) | Observațiile depuse de către părți au conținut în mare parte critici la adresa acestei abordări, fără a sugera totuși o alternativă mai adecvată sau mai fiabilă. Criticile au vizat în principal faptul că părțile, neștiind ce metodă urma să fie aplicată de către Comisie, nu au putut depune observații. Se reamintește că versiunea neconfidențială a plângerii, în care se prezintă în detaliu metodologia de excludere, a fost disponibilă în dosarul neconfidențial încă din momentul inițierii procedurii. Comisia a contraverificat datele furnizate în plângere și nu a constatat niciun factor care ar putea submina caracterul rezonabil al metodei alese. În plus, având în vedere că părțile nu au propus o metodă alternativă de excludere, observațiile acestora au fost considerate neîntemeiate. |
| --- | --- |

(71)

Observațiile depuse de către părți au conținut în mare parte critici la adresa acestei abordări, fără a sugera totuși o alternativă mai adecvată sau mai fiabilă. Criticile au vizat în principal faptul că părțile, neștiind ce metodă urma să fie aplicată de către Comisie, nu au putut depune observații. Se reamintește că versiunea neconfidențială a plângerii, în care se prezintă în detaliu metodologia de excludere, a fost disponibilă în dosarul neconfidențial încă din momentul inițierii procedurii. Comisia a contraverificat datele furnizate în plângere și nu a constatat niciun factor care ar putea submina caracterul rezonabil al metodei alese. În plus, având în vedere că părțile nu au propus o metodă alternativă de excludere, observațiile acestora au fost considerate neîntemeiate.

| (72) | Un al doilea set de observații s-a referit la metoda de conversie a volumelor exprimate inițial în tone în unități pentru cele două coduri NC. Și în acest caz, Comisia a urmat metoda sugerată în plângere și a coroborat-o ulterior cu răspunsurile la chestionarele trimise exportatorilor chinezi. Respectiva metodologie sugerează că greutatea medie pe unitate importată din China este de aproximativ 9 kg pe roată. Greutatea unitară a produselor importate din alte țări terțe a fost estimată la aproximativ 10 kg pe unitate conform plângerii, dar a fost contraverificată cu informațiile puse la dispoziție pe parcursul anchetei curente de diferite părți. |
| --- | --- |

(72)

Un al doilea set de observații s-a referit la metoda de conversie a volumelor exprimate inițial în tone în unități pentru cele două coduri NC. Și în acest caz, Comisia a urmat metoda sugerată în plângere și a coroborat-o ulterior cu răspunsurile la chestionarele trimise exportatorilor chinezi. Respectiva metodologie sugerează că greutatea medie pe unitate importată din China este de aproximativ 9 kg pe roată. Greutatea unitară a produselor importate din alte țări terțe a fost estimată la aproximativ 10 kg pe unitate conform plângerii, dar a fost contraverificată cu informațiile puse la dispoziție pe parcursul anchetei curente de diferite părți.

| (73) | În cuprinsul observațiilor ulterioare etapei provizorii, părțile au susținut că ar trebui să se ia în considerare 10 kg în loc de 9 kg ca greutate medie, deoarece aceasta ar trebui să fie greutatea medie a roților FEO importate. După cum s-a precizat în regulamentul provizoriu, greutatea medie de 9 kg s-a bazat pe datele furnizate de către producătorii-exportatori incluși în eșantion. În consecință, se constată că aceasta este cea mai rezonabilă metodă de conversie care reflectă greutatea medie a importurilor din China. În orice caz, conversia bazată pe 10 kg pentru roțile FEO a demonstrat că nu ar exista niciun impact asupra constatărilor finale. |
| --- | --- |

(73)

În cuprinsul observațiilor ulterioare etapei provizorii, părțile au susținut că ar trebui să se ia în considerare 10 kg în loc de 9 kg ca greutate medie, deoarece aceasta ar trebui să fie greutatea medie a roților FEO importate. După cum s-a precizat în regulamentul provizoriu, greutatea medie de 9 kg s-a bazat pe datele furnizate de către producătorii-exportatori incluși în eșantion. În consecință, se constată că aceasta este cea mai rezonabilă metodă de conversie care reflectă greutatea medie a importurilor din China. În orice caz, conversia bazată pe 10 kg pentru roțile FEO a demonstrat că nu ar exista niciun impact asupra constatărilor finale.

| (74) | Constatările din considerentele 86-88 din regulamentul provizoriu se confirmă. |
| --- | --- |

(74)

Constatările din considerentele 86-88 din regulamentul provizoriu se confirmă.

5.1.1.   Volumul și prețurile importurilor din RPC

| (75) | Constatările stabilite, printre altele, pe baza datelor Eurostat raportate în considerentele 86-89 din regulamentul provizoriu au fost confirmate de răspunsurile oferite la chestionare de către producătorii-exportatori. Având în vedere că datele provin din surse diferite, este firesc ca tendințele să varieze ușor, în funcție de segment și de societate. În orice caz, acestea au confirmat nivelul scăzut al prețurilor, care, combinat cu nivelul ridicat de subcotare și cu creșterea abruptă a volumelor importurilor din RPC, subliniază acuratețea constatării generale în acest caz. |
| --- | --- |

(75)

Constatările stabilite, printre altele, pe baza datelor Eurostat raportate în considerentele 86-89 din regulamentul provizoriu au fost confirmate de răspunsurile oferite la chestionare de către producătorii-exportatori. Având în vedere că datele provin din surse diferite, este firesc ca tendințele să varieze ușor, în funcție de segment și de societate. În orice caz, acestea au confirmat nivelul scăzut al prețurilor, care, combinat cu nivelul ridicat de subcotare și cu creșterea abruptă a volumelor importurilor din RPC, subliniază acuratețea constatării generale în acest caz.

| (76) | Datele și tendințele au fost verificate și pentru segmentele FEO și AM luate separat. Regulamentul provizoriu prevedea în mod eronat în considerentul 89 că prețurile pentru anii 2006-2008 trebuie să se bazeze pe datele Eurostat deoarece chestionarele exportatorilor nu au furnizat date pertinente. Afirmația ar fi trebuit corelată cu separarea tranzacțiilor FEO de tranzacțiile AM. Separarea poate fi constatată numai pe baza unor liste individuale pentru fiecare tranzacție în parte furnizate de către exportatori. |
| --- | --- |

(76)

Datele și tendințele au fost verificate și pentru segmentele FEO și AM luate separat. Regulamentul provizoriu prevedea în mod eronat în considerentul 89 că prețurile pentru anii 2006-2008 trebuie să se bazeze pe datele Eurostat deoarece chestionarele exportatorilor nu au furnizat date pertinente. Afirmația ar fi trebuit corelată cu separarea tranzacțiilor FEO de tranzacțiile AM. Separarea poate fi constatată numai pe baza unor liste individuale pentru fiecare tranzacție în parte furnizate de către exportatori.

| (77) | În ceea ce privește prețurile unitare AM, datele arată niveluri mai mult sau mai puțin constante, cu o ușoară creștere la sfârșitul perioadei. Acestea au variat între 25 și 34 EUR în 2006, între 24 și 32 EUR în 2007, între 25 și 29 EUR în 2008 și între 26 și 36 EUR pe durata PA. Din motive de confidențialitate, aceste variații au fost modificate în sus sau în jos cu cel mult 15 %.







  Variația de preț pentru importurile AM din China (pe baza exportatorilor incluși în eșantion) | +/– 15 % | +/– 15 % |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 25 | 34 |
| 2007 | 24 | 32 |
| 2008 | 25 | 29 |
| PA | 26 | 36 |

(77)

În ceea ce privește prețurile unitare AM, datele arată niveluri mai mult sau mai puțin constante, cu o ușoară creștere la sfârșitul perioadei. Acestea au variat între 25 și 34 EUR în 2006, între 24 și 32 EUR în 2007, între 25 și 29 EUR în 2008 și între 26 și 36 EUR pe durata PA. Din motive de confidențialitate, aceste variații au fost modificate în sus sau în jos cu cel mult 15 %.

Variația de preț pentru importurile AM din China (pe baza exportatorilor incluși în eșantion)

+/– 15 %

+/– 15 %

2006

25

34

2007

24

32

2008

25

29

PA

26

36

| (78) | Prețurile unitare FEO la importurile din RPC demonstrează o scădere cu peste 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Nu se pot divulga mai multe detalii din motive de confidențialitate, după cum se explică în secțiunea privind calculul nivelului de eliminare a prejudiciului de mai jos. |
| --- | --- |

(78)

Prețurile unitare FEO la importurile din RPC demonstrează o scădere cu peste 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Nu se pot divulga mai multe detalii din motive de confidențialitate, după cum se explică în secțiunea privind calculul nivelului de eliminare a prejudiciului de mai jos.

| (79) | O parte a susținut că prețurile la importul din China au crescut între 2008 și PA atunci când majoritatea indicatorilor referitori la prejudiciu au înregistrat un declin semnificativ. Într-adevăr, a existat o creștere nominală a prețurilor la importurile din China (deși cu numai 1,6 %) (7). Trebuie subliniat, totuși, că pe parcursul întregii perioade analizate acestea au scăzut cu 8 %. |
| --- | --- |

(79)

O parte a susținut că prețurile la importul din China au crescut între 2008 și PA atunci când majoritatea indicatorilor referitori la prejudiciu au înregistrat un declin semnificativ. Într-adevăr, a existat o creștere nominală a prețurilor la importurile din China (deși cu numai 1,6 %) (7). Trebuie subliniat, totuși, că pe parcursul întregii perioade analizate acestea au scăzut cu 8 %.

| (80) | În ansamblu, nivelurile scăzute ale prețurilor au fost confirmate pentru ambele segmente, care, combinate cu gradul ridicat de subcotare și creșterea abruptă a importurilor din RPC, confirmă constatările din acest caz. |
| --- | --- |

(80)

În ansamblu, nivelurile scăzute ale prețurilor au fost confirmate pentru ambele segmente, care, combinate cu gradul ridicat de subcotare și creșterea abruptă a importurilor din RPC, confirmă constatările din acest caz.

5.2.   Analiza separată a prejudiciului pe segmentele FEO și AM

| (81) | Una dintre observațiile principale primite după instituirea măsurilor provizorii s-a referit la faptul că ar fi trebuit efectuată o analiză separată a tuturor indicatorilor privind prejudiciul pentru segmentele FEO și AM. |
| --- | --- |

(81)

Una dintre observațiile principale primite după instituirea măsurilor provizorii s-a referit la faptul că ar fi trebuit efectuată o analiză separată a tuturor indicatorilor privind prejudiciul pentru segmentele FEO și AM.

| (82) | Una dintre părți a făcut trimitere, în acest sens, la Regulamentul (CE) nr. 1888/2006 al Comisiei (8), precum și la Regulamentul (CE) nr. 682/2007 al Consiliului (9) privind importurile de porumb dulce originar din Thailanda, susținând că în cazurile respective s-a efectuat o astfel de analiză pe segmente. Partea respectivă a mai susținut că prin nerespectarea metodologiei aplicate în procedura privind porumbul dulce, Comisia a încălcat cerințele OMC. |
| --- | --- |

(82)

Una dintre părți a făcut trimitere, în acest sens, la Regulamentul (CE) nr. 1888/2006 al Comisiei (8), precum și la Regulamentul (CE) nr. 682/2007 al Consiliului (9) privind importurile de porumb dulce originar din Thailanda, susținând că în cazurile respective s-a efectuat o astfel de analiză pe segmente. Partea respectivă a mai susținut că prin nerespectarea metodologiei aplicate în procedura privind porumbul dulce, Comisia a încălcat cerințele OMC.

| (83) | În procedura privind porumbul dulce s-a făcut referire la dispozițiile pertinente ale OMC în care se afirmă că, potrivit organului de apel, „dacă autoritățile de anchetă întreprind analiza unui sector național, acestea ar trebui să analizeze, în principiu, într-o manieră similară toate celelalte părți care alcătuiesc sectorul respectiv, precum și sectorul în ansamblul său” (10). Această cauză demonstrează cu claritate că abordarea din cazul de față este în conformitate cu practica de până acum a instituțiilor și cu Acordul antidumping al OMC. (11) Analiza pe segmente este posibilă, însă trebuie să fie însoțită de o analiză a întregului sector. |
| --- | --- |

(83)

În procedura privind porumbul dulce s-a făcut referire la dispozițiile pertinente ale OMC în care se afirmă că, potrivit organului de apel, „dacă autoritățile de anchetă întreprind analiza unui sector național, acestea ar trebui să analizeze, în principiu, într-o manieră similară toate celelalte părți care alcătuiesc sectorul respectiv, precum și sectorul în ansamblul său” (10). Această cauză demonstrează cu claritate că abordarea din cazul de față este în conformitate cu practica de până acum a instituțiilor și cu Acordul antidumping al OMC. (11) Analiza pe segmente este posibilă, însă trebuie să fie însoțită de o analiză a întregului sector.

| (84) | Se reamintește că în cadrul procedurii curente, în etapa provizorie, cele două segmente au fost luate în considerare împreună; totuși, unii indicatori au fost analizați separat pentru roțile FEO și AM (subcotare, consum, cote de piață). În lumina observațiilor prezentate de către părți, Comisia a efectuat o analiză ulterioară, iar unii indicatori suplimentari au fost analizați la nivel de segment (a se vedea mai jos). După cum se arată în continuare, această analiză confirmă faptul că tendințele pentru produsul în cauză luat în ansamblu corespund, în general, cu cele pentru segmentele FEO și AM considerate separat. |
| --- | --- |

(84)

Se reamintește că în cadrul procedurii curente, în etapa provizorie, cele două segmente au fost luate în considerare împreună; totuși, unii indicatori au fost analizați separat pentru roțile FEO și AM (subcotare, consum, cote de piață). În lumina observațiilor prezentate de către părți, Comisia a efectuat o analiză ulterioară, iar unii indicatori suplimentari au fost analizați la nivel de segment (a se vedea mai jos). După cum se arată în continuare, această analiză confirmă faptul că tendințele pentru produsul în cauză luat în ansamblu corespund, în general, cu cele pentru segmentele FEO și AM considerate separat.

5.2.1.   Consum

| (85) | Tabelul de mai jos demonstrează dezvoltarea consumului de roți de aluminiu la nivelul Uniunii pe segmentele FEO și AM considerate separat. Mai multe informații detaliate privind separarea în funcție de importuri FEO sau AM au fost furnizate mai sus, în secțiunea privind importurile. Datele referitoare la separare s-au bazat pe mai multe surse de informații, respectiv producători UE cooperanți, utilizatori și producători-exportatori din țara în cauză.









  Unități (în 000) | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum total Uniune | 58 607 | 62 442 | 58 313 | 49 508 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 107 | 99 | 84 |
| Consum FEO | 43 573 | 44 009 | 42 076 | 34 915 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 101 | 97 | 80 |
| Consum AM | 15 033 | 18 432 | 16 237 | 14 592 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 123 | 108 | 97 |

(85)

Tabelul de mai jos demonstrează dezvoltarea consumului de roți de aluminiu la nivelul Uniunii pe segmentele FEO și AM considerate separat. Mai multe informații detaliate privind separarea în funcție de importuri FEO sau AM au fost furnizate mai sus, în secțiunea privind importurile. Datele referitoare la separare s-au bazat pe mai multe surse de informații, respectiv producători UE cooperanți, utilizatori și producători-exportatori din țara în cauză.

Unități (în 000)

2006

2007

2008

PA

Consum total Uniune

58 607

62 442

58 313

49 508

Indice 2006 = 100

100

107

99

84

Consum FEO

43 573

44 009

42 076

34 915

Indice 2006 = 100

100

101

97

80

Consum AM

15 033

18 432

16 237

14 592

Indice 2006 = 100

100

123

108

97

| (86) | Consumul total la nivelul Uniunii a scăzut cu 16 % pe parcursul perioadei analizate de la 58,6 milioane unități la 49,5 milioane unități. Aceeași tendință se poate observa la nivelul ambelor segmente. Consumul de roți FEO a scăzut cu 20 % de la 43,5 milioane unități la 34,9 milioane unități, în timp ce consumul de roți AM a scăzut cu 3 % de la 15 la 14,5 milioane unități. |
| --- | --- |

(86)

Consumul total la nivelul Uniunii a scăzut cu 16 % pe parcursul perioadei analizate de la 58,6 milioane unități la 49,5 milioane unități. Aceeași tendință se poate observa la nivelul ambelor segmente. Consumul de roți FEO a scăzut cu 20 % de la 43,5 milioane unități la 34,9 milioane unități, în timp ce consumul de roți AM a scăzut cu 3 % de la 15 la 14,5 milioane unități.

5.2.2.   Importurile din RPC și cotele de piață pentru segmentele FEO și AM

| (87) | Multe observații au făcut referire la constatările Comisiei privind dimensiunea segmentelor FEO și AM pe piața roților de aluminiu a UE, în special în ceea ce privește cota de piață a importurilor. Părțile au argumentat cu precădere că au fost efectuate calcule greșite de către Comisie în ceea ce privește cota de piață a importurilor FEO. În urma acestor observații, s-au derulat anchete suplimentare cu privire la cota de piață a importurilor de roți FEO și AM. Se reamintește faptul că în regulamentul provizoriu se specificau cotele de piață ale importurilor de FEO și AM din RPC. Aceste cote de piață au fost specificate pe baza informațiilor existente la dosar în etapa provizorie, pe baza datelor oferite de către producătorii UE, de către exportatori, precum și de către fabricanții de autovehicule. Pe această bază, s-a stabilit o cotă de piață a importurilor FEO de aproximativ 3 % (calcul prudent), însă aceasta putea ajunge la 6 %. |
| --- | --- |

(87)

Multe observații au făcut referire la constatările Comisiei privind dimensiunea segmentelor FEO și AM pe piața roților de aluminiu a UE, în special în ceea ce privește cota de piață a importurilor. Părțile au argumentat cu precădere că au fost efectuate calcule greșite de către Comisie în ceea ce privește cota de piață a importurilor FEO. În urma acestor observații, s-au derulat anchete suplimentare cu privire la cota de piață a importurilor de roți FEO și AM. Se reamintește faptul că în regulamentul provizoriu se specificau cotele de piață ale importurilor de FEO și AM din RPC. Aceste cote de piață au fost specificate pe baza informațiilor existente la dosar în etapa provizorie, pe baza datelor oferite de către producătorii UE, de către exportatori, precum și de către fabricanții de autovehicule. Pe această bază, s-a stabilit o cotă de piață a importurilor FEO de aproximativ 3 % (calcul prudent), însă aceasta putea ajunge la 6 %.

| (88) | Ținând seama de criticile formulate de către părțile interesate, toate datele au fost verificate din nou, iar această verificare a confirmat constatările provizorii. O explicație detaliată a tuturor pașilor anchetei și a tuturor surselor de informare utilizate la stabilirea cotei ambelor segmente de importuri, nu numai din țara în cauză, ci și din alte țări terțe a fost inclusă în înștiințarea atașată la dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate. Această înștiințare demonstrează varietatea surselor utilizate în vederea obținerii informațiilor pertinente. |
| --- | --- |

(88)

Ținând seama de criticile formulate de către părțile interesate, toate datele au fost verificate din nou, iar această verificare a confirmat constatările provizorii. O explicație detaliată a tuturor pașilor anchetei și a tuturor surselor de informare utilizate la stabilirea cotei ambelor segmente de importuri, nu numai din țara în cauză, ci și din alte țări terțe a fost inclusă în înștiințarea atașată la dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate. Această înștiințare demonstrează varietatea surselor utilizate în vederea obținerii informațiilor pertinente.

| (89) | În plus, ca răspuns la observațiile părților potrivit cărora cota de piață de 3 % era mică, s-a subliniat că o cotă de piață chiar și de 3 % nu poate fi considerată mică pe o piață sensibilă la factorul preț, cum este cea analizată. Acest lucru este adevărat în special având în vedere criza prețurilor descrisă mai jos în considerentul 116. În plus, a existat și o creștere semnificativă a volumelor și cotei de piață a importurilor din RPC.









  Volumele importurilor în 000 unități FEO | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC | 455 | 476 | 508 | 1 183 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 105 | 112 | 260 |
| Cotă de piață (%) | 1 % | 1 % | 1 % | 3 % |
| Volumele importurilor în 000 unități AM | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| RPC | 3 247 | 4 667 | 5 301 | 4 954 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 144 | 163 | 153 |
| Cotă de piață (%) | 22 % | 25 % | 33 % | 34 % |

(89)

În plus, ca răspuns la observațiile părților potrivit cărora cota de piață de 3 % era mică, s-a subliniat că o cotă de piață chiar și de 3 % nu poate fi considerată mică pe o piață sensibilă la factorul preț, cum este cea analizată. Acest lucru este adevărat în special având în vedere criza prețurilor descrisă mai jos în considerentul 116. În plus, a existat și o creștere semnificativă a volumelor și cotei de piață a importurilor din RPC.

Volumele importurilor în 000 unități FEO

2006

2007

2008

PA

RPC

455

476

508

1 183

Indice 2006 = 100

100

105

112

260

Cotă de piață (%)

1 %

1 %

1 %

3 %

Volumele importurilor în 000 unități AM

2006

2007

2008

PA

RPC

3 247

4 667

5 301

4 954

Indice 2006 = 100

100

144

163

153

Cotă de piață (%)

22 %

25 %

33 %

34 %

5.3.   Subcotarea prețurilor

| (90) | Se reamintește faptul că, în etapa provizorie, subcotarea a fost calculată pentru produsul în cauză considerat atât în ansamblu, cât și la nivelul segmentelor. Separarea s-a bazat pe listele aferente fiecărei tranzacții în parte, furnizate de către producătorii și exportatorii UE incluși în eșantion, prin identificarea vânzărilor către fabricanții de autovehicule. |
| --- | --- |

(90)

Se reamintește faptul că, în etapa provizorie, subcotarea a fost calculată pentru produsul în cauză considerat atât în ansamblu, cât și la nivelul segmentelor. Separarea s-a bazat pe listele aferente fiecărei tranzacții în parte, furnizate de către producătorii și exportatorii UE incluși în eșantion, prin identificarea vânzărilor către fabricanții de autovehicule.

| (91) | Variațiile subcotării prezentate în considerentele 95 și 98 din regulamentul provizoriu au fost recalculate, în principal din cauza unor modificări ale modului de calcul al dumpingului (a se vedea mai sus). Acestea au fost, de asemenea, ajustate din perspectiva tarifului vamal aplicat, respectiv în etapa provizorie s-a aplicat o taxă vamală uniformă de 4,5 %. Această abordare a fost urmată în etapa finală de calculul subcotării generale (pentru ambele segmente). Aceasta s-a datorat faptului că nu toate importurile FEO au fost declarate în baza codului NC corelat cu o taxă vamală mai mică de 3 %. |
| --- | --- |

(91)

Variațiile subcotării prezentate în considerentele 95 și 98 din regulamentul provizoriu au fost recalculate, în principal din cauza unor modificări ale modului de calcul al dumpingului (a se vedea mai sus). Acestea au fost, de asemenea, ajustate din perspectiva tarifului vamal aplicat, respectiv în etapa provizorie s-a aplicat o taxă vamală uniformă de 4,5 %. Această abordare a fost urmată în etapa finală de calculul subcotării generale (pentru ambele segmente). Aceasta s-a datorat faptului că nu toate importurile FEO au fost declarate în baza codului NC corelat cu o taxă vamală mai mică de 3 %.

| (92) | Unele părți și-au reiterat observațiile potrivit cărora nivelul subcotării ar trebui calculat numai prin raportare la componenta de valoare adăugată a prețului (excluzând costul aluminiului). După cum se susține în considerentul 96 din regulamentul provizoriu, utilizarea unei astfel de metodologii ar crește, într-adevăr, nivelul subcotării. De vreme ce nivelul subcotării constatat prin raportare la prețul integral (exprimat ca procent) era deja substanțial, această metodă nu a mai fost dezvoltată ulterior. |
| --- | --- |

(92)

Unele părți și-au reiterat observațiile potrivit cărora nivelul subcotării ar trebui calculat numai prin raportare la componenta de valoare adăugată a prețului (excluzând costul aluminiului). După cum se susține în considerentul 96 din regulamentul provizoriu, utilizarea unei astfel de metodologii ar crește, într-adevăr, nivelul subcotării. De vreme ce nivelul subcotării constatat prin raportare la prețul integral (exprimat ca procent) era deja substanțial, această metodă nu a mai fost dezvoltată ulterior.

| (93) | Subcotarea calculată pentru produsul în cauză analizat în ansamblu variază între 20 % și 38 %. Subcotarea rămâne substanțială pentru ambele segmente (între 15 % și 29 % pentru FEO și 49 % și 63 % pentru AM). |
| --- | --- |

(93)

Subcotarea calculată pentru produsul în cauză analizat în ansamblu variază între 20 % și 38 %. Subcotarea rămâne substanțială pentru ambele segmente (între 15 % și 29 % pentru FEO și 49 % și 63 % pentru AM).

6.   SITUAȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

6.1.   Definiția industriei din Uniune și indicatorii de prejudiciu macro și micro

| (94) | Una dintre părți a susținut că au fost folosite incorect de către Comisie definițiile industriei din Uniune și a producției din Uniune și că evaluarea prejudiciului trebuia să se bazeze pe informații referitoare doar la reclamanți și susținătorii reclamației, și nu pe baza producției totale din Uniune. |
| --- | --- |

(94)

Una dintre părți a susținut că au fost folosite incorect de către Comisie definițiile industriei din Uniune și a producției din Uniune și că evaluarea prejudiciului trebuia să se bazeze pe informații referitoare doar la reclamanți și susținătorii reclamației, și nu pe baza producției totale din Uniune.

| (95) | Industria din Uniune a fost definită în conformitate cu articolul 4 aliniatul (1) din regulamentul de bază. Evaluarea situației întregii producții din Uniune respectă regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul conform căruia evaluarea prejudiciului s-a bazat pe o definiție greșită a industriei din Uniune trebuie respins. În consecință, toate argumentele privind evoluția tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru care au fost folosite, ca bază pentru analiză, date de la producători incluși în eșantion și de la producători cooperanți au trebuit să fie respinse. |
| --- | --- |

(95)

Industria din Uniune a fost definită în conformitate cu articolul 4 aliniatul (1) din regulamentul de bază. Evaluarea situației întregii producții din Uniune respectă regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul conform căruia evaluarea prejudiciului s-a bazat pe o definiție greșită a industriei din Uniune trebuie respins. În consecință, toate argumentele privind evoluția tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru care au fost folosite, ca bază pentru analiză, date de la producători incluși în eșantion și de la producători cooperanți au trebuit să fie respinse.

| (96) | O altă observație de ordin general a fost aceea că variantele neconfidențiale ale chestionarelor și mini-chestionarelor producătorilor prezentau lacune. Comisia a examinat în detaliu aceste observații și a solicitat îmbunătățirea versiunilor neconfidențiale, acolo unde se impunea. Acestea au fost incluse în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate, permițându-se astfel în totalitate apărarea corespunzătoare a drepturilor. |
| --- | --- |

(96)

O altă observație de ordin general a fost aceea că variantele neconfidențiale ale chestionarelor și mini-chestionarelor producătorilor prezentau lacune. Comisia a examinat în detaliu aceste observații și a solicitat îmbunătățirea versiunilor neconfidențiale, acolo unde se impunea. Acestea au fost incluse în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate, permițându-se astfel în totalitate apărarea corespunzătoare a drepturilor.

| (97) | Unele părți au susținut că unii producători din UE ar fi trebuit să fie excluși deoarece nu au furnizat informații complete cu privire la activitățile lor. Aceste părți au afirmat, de asemenea, că excluderea ar fi avut un impact asupra reprezentativității. Totuși, aceste afirmații nu sunt sprijinite de fapte, întrucât producătorii UE în discuție au furnizat într-adevăr toate informațiile relevante. Prin urmare, acestea trebuie să fie respinse. |
| --- | --- |

(97)

Unele părți au susținut că unii producători din UE ar fi trebuit să fie excluși deoarece nu au furnizat informații complete cu privire la activitățile lor. Aceste părți au afirmat, de asemenea, că excluderea ar fi avut un impact asupra reprezentativității. Totuși, aceste afirmații nu sunt sprijinite de fapte, întrucât producătorii UE în discuție au furnizat într-adevăr toate informațiile relevante. Prin urmare, acestea trebuie să fie respinse.

| (98) | Unul dintre importatori a afirmat, de asemenea, că ar fi trebuit să fie clasificat drept producător din UE deoarece își externalizase procesul de producție în țara în cauză, în timp ce multe alte activități se realizau în UE (de exemplu proiectarea). Societatea respectivă și-a externalizat procesul de producție, păstrând în Uniune anumite activități, precum încercările roților. Cu toate acestea, având în vedere că procesul de producție are loc în țara în cauză, acest importator nu poate fi considerat drept producător din UE în procedura antidumping. În lumina celor de mai sus, această afirmație a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(98)

Unul dintre importatori a afirmat, de asemenea, că ar fi trebuit să fie clasificat drept producător din UE deoarece își externalizase procesul de producție în țara în cauză, în timp ce multe alte activități se realizau în UE (de exemplu proiectarea). Societatea respectivă și-a externalizat procesul de producție, păstrând în Uniune anumite activități, precum încercările roților. Cu toate acestea, având în vedere că procesul de producție are loc în țara în cauză, acest importator nu poate fi considerat drept producător din UE în procedura antidumping. În lumina celor de mai sus, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

| (99) | Unele părți au realizat o analiză a indicatorilor de prejudiciu în funcție de societate. O astfel de abordare trebuie respinsă, întrucât analiza prejudiciului se realizează pentru întreaga industrie din UE. |
| --- | --- |

(99)

Unele părți au realizat o analiză a indicatorilor de prejudiciu în funcție de societate. O astfel de abordare trebuie respinsă, întrucât analiza prejudiciului se realizează pentru întreaga industrie din UE.

6.2.   Indicatori macroeconomici

6.2.1.   Vânzări și cote de piață

| (100) | Ulterior publicării regulamentului provizoriu, părțile au solicitat date separate pentru segmentele FEO și AM. Tabelul de mai jos prezintă datele privind vânzările și cota de piață cu separarea între segmentele FEO și AM: | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor în întreaga industrie FEO din Uniune, în mii de unități | 36 820 | 36 240 | 34 932 | 28 719 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 98 | 95 | 78 |
| Volumul vânzărilor în întreaga industrie AM din Uniune, în mii de unități | 8 626 | 10 443 | 7 962 | 7 075 |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 121 | 92 | 82 |
| Cota de piață FEO (%) (cota producătorilor din UE din total consum FEO) | 84,5 % | 82,3 % | 83 % | 82,3 % |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 97 | 98 | 97 |
| Cota de piață AM (%) (cota producătorilor din UE din total consum AM) | 57,4 % | 56,7 % | 49 % | 48,5 % |
| Indice 2006 = 100 | 100 | 99 | 85 | 84 |

(100)

Ulterior publicării regulamentului provizoriu, părțile au solicitat date separate pentru segmentele FEO și AM. Tabelul de mai jos prezintă datele privind vânzările și cota de piață cu separarea între segmentele FEO și AM:

2006

2007

2008

PA

Volumul vânzărilor în întreaga industrie FEO din Uniune, în mii de unități

36 820

36 240

34 932

28 719

Indice 2006 = 100

100

98

95

78

Volumul vânzărilor în întreaga industrie AM din Uniune, în mii de unități

8 626

10 443

7 962

7 075

Indice 2006 = 100

100

121

92

82

Cota de piață FEO (%) (cota producătorilor din UE din total consum FEO)

84,5 %

82,3 %

83 %

82,3 %

Indice 2006 = 100

100

97

98

97

Cota de piață AM (%) (cota producătorilor din UE din total consum AM)

57,4 %

56,7 %

49 %

48,5 %

Indice 2006 = 100

100

99

85

84

| (101) | Au fost folosite surse de informații diferite pentru a stabili separarea, în special datele furnizate în cursul anchetei de producătorii din UE, datele furnizate de reclamant, precum și datele culese înaintea inițierii procedurii. |
| --- | --- |

(101)

Au fost folosite surse de informații diferite pentru a stabili separarea, în special datele furnizate în cursul anchetei de producătorii din UE, datele furnizate de reclamant, precum și datele culese înaintea inițierii procedurii.

| (102) | Tabelul de mai sus prezintă o tendință descrescătoare în ceea ce privește vânzările și cotele de piață, atât pentru segmentul FEO, cât și pentru cel AM. |
| --- | --- |

(102)

Tabelul de mai sus prezintă o tendință descrescătoare în ceea ce privește vânzările și cotele de piață, atât pentru segmentul FEO, cât și pentru cel AM.

6.2.2.   Context contractual

| (103) | După cum s-a precizat în considerentul 112 din regulamentul provizoriu, Comisia a continuat să analizeze licitațiile adjudecate în cursul PA, care, totuși, vor fi puse în aplicare după aceasta. Datele deja existente la dosar au fost suplimentate cu informații noi primite de la fabricanții de roți și de la producătorii de autoturisme. Aceste date au confirmat ordinele de mărime ale achizițiilor și tendințele cu privire la cotele de piață ale furnizorilor europeni și chinezi. Acestea sunt susținute de argumentele aduse de producătorii de autoturisme conform cărora cota importurilor din China a crescut datorită competitivității, a calității crescute și a productivității sporite a proceselor de producție. |
| --- | --- |

(103)

După cum s-a precizat în considerentul 112 din regulamentul provizoriu, Comisia a continuat să analizeze licitațiile adjudecate în cursul PA, care, totuși, vor fi puse în aplicare după aceasta. Datele deja existente la dosar au fost suplimentate cu informații noi primite de la fabricanții de roți și de la producătorii de autoturisme. Aceste date au confirmat ordinele de mărime ale achizițiilor și tendințele cu privire la cotele de piață ale furnizorilor europeni și chinezi. Acestea sunt susținute de argumentele aduse de producătorii de autoturisme conform cărora cota importurilor din China a crescut datorită competitivității, a calității crescute și a productivității sporite a proceselor de producție.

6.3.   Indicatori microeconomici

6.3.1.   Costul producției

| (104) | Una dintre părți a susținut că datele privind rentabilitatea raportate în considerentul 117 din regulamentul provizoriu nu corespund cu cele privind vânzările și costurile de producție prezentate în considerentele 89 și 122 din regulamentul provizoriu. Acest lucru se datorează unei erori materiale la calcularea costului de producție, ceea ce a condus la folosirea unui set de date eronat. Această eroare a fost corectată, iar cifrele costului de producție sunt prezentate în tabelul de mai jos.









  În euro | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul mediu de producție (pe unitate) | 48,1 | 49,4 | 48,7 | 49,1 |

(104)

Una dintre părți a susținut că datele privind rentabilitatea raportate în considerentul 117 din regulamentul provizoriu nu corespund cu cele privind vânzările și costurile de producție prezentate în considerentele 89 și 122 din regulamentul provizoriu. Acest lucru se datorează unei erori materiale la calcularea costului de producție, ceea ce a condus la folosirea unui set de date eronat. Această eroare a fost corectată, iar cifrele costului de producție sunt prezentate în tabelul de mai jos.

În euro

2006

2007

2008

PA

Costul mediu de producție (pe unitate)

48,1

49,4

48,7

49,1

| (105) | Corectura nu a afectat tendința stabilită înaintea inițierii procedurii. Costul mediu de producție a rămas stabil în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(105)

Corectura nu a afectat tendința stabilită înaintea inițierii procedurii. Costul mediu de producție a rămas stabil în cursul perioadei examinate.

6.3.2.   Rentabilitatea

| (106) | Ca răspuns la solicitările părților de a furniza date separate pentru FEO și AM, rentabilitatea a fost calculată separat pentru segmentele FEO și cele AM. Tendințele și ordinele de mărime au fost confirmate.









  În % | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total rentabilitate | 3,2 | 0,7 | –1,5 | –5,4 |
| Rentabilitate FEO | 3,1 | 0,4 | –1,4 | –5,7 |
| Rentabilitate AM | 5,2 | 5,7 | –3,3 | –2,4 |

(106)

Ca răspuns la solicitările părților de a furniza date separate pentru FEO și AM, rentabilitatea a fost calculată separat pentru segmentele FEO și cele AM. Tendințele și ordinele de mărime au fost confirmate.

În %

2006

2007

2008

PA

Total rentabilitate

3,2

0,7

–1,5

–5,4

Rentabilitate FEO

3,1

0,4

–1,4

–5,7

Rentabilitate AM

5,2

5,7

–3,3

–2,4

| (107) | Așa cum s-a prezentat în tabelul de mai sus, rentabilitatea a fost afectată atât pentru segmentul FEO, cât și pentru cel AM. Aceasta a scăzut cu 8,8 puncte procentuale în cursul perioadei examinate pentru FEO și cu 7,6 puncte procentuale pentru segmentul AM. În consecință, ordinele de mărime și tendințele pentru segmentele FEO și AM examinate separat coincid cu cele pentru produsul în cauză considerat în ansamblu (o scădere cu 8,7 puncte procentuale). |
| --- | --- |

(107)

Așa cum s-a prezentat în tabelul de mai sus, rentabilitatea a fost afectată atât pentru segmentul FEO, cât și pentru cel AM. Aceasta a scăzut cu 8,8 puncte procentuale în cursul perioadei examinate pentru FEO și cu 7,6 puncte procentuale pentru segmentul AM. În consecință, ordinele de mărime și tendințele pentru segmentele FEO și AM examinate separat coincid cu cele pentru produsul în cauză considerat în ansamblu (o scădere cu 8,7 puncte procentuale).

6.3.3.   Randamentul investițiilor

| (108) | Părțile au atras atenția asupra posibilelor inexactități în calculul randamentului investițiilor. Cifrele raportate țin cont de toate elementele care compun randamentul investițiilor, inclusiv amortizarea. Prin urmare, afirmațiile au trebuit să fie respinse. |
| --- | --- |

(108)

Părțile au atras atenția asupra posibilelor inexactități în calculul randamentului investițiilor. Cifrele raportate țin cont de toate elementele care compun randamentul investițiilor, inclusiv amortizarea. Prin urmare, afirmațiile au trebuit să fie respinse.

6.4.   Constatarea privind prejudiciul

| (109) | Constatările privind prejudiciul menționate în considerentele 80-123 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate. Industria din Uniune a suferit prejudicii importante, care s-au reflectat, în special, în scăderea rentabilității. O serie de indicatori de prejudiciu au fost examinați separat pentru segmentele FEO și AM. Tendințele și ordinele de mărime ale evoluției acestor indicatori corespund celor stabilite pentru întregul produs în cauză. |
| --- | --- |

(109)

Constatările privind prejudiciul menționate în considerentele 80-123 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate. Industria din Uniune a suferit prejudicii importante, care s-au reflectat, în special, în scăderea rentabilității. O serie de indicatori de prejudiciu au fost examinați separat pentru segmentele FEO și AM. Tendințele și ordinele de mărime ale evoluției acestor indicatori corespund celor stabilite pentru întregul produs în cauză.

7.   CAUZALITATE

7.1.   Impactul importurilor din RPC

| (110) | Unele părți au susținut că declinul producției industriei din Uniune și al vânzărilor a fost rezultatul scăderii consumului (care se presupune că a determinat scăderea capacității). Într-adevăr, regulamentul provizoriu nu contestă faptul că pe piața Uniunii s-a produs o contracție a consumului. Deși este posibil ca alți factori decât importurile din RPC care fac obiectul unui dumping (criza economică și importurile din Turcia) să fi contribuit la prejudiciul suferit de industria din UE, impactul acestor factori nu este de natură să afecteze legătura de cauzalitate menționată în considerentele 136-152 din regulamentul provizoriu. În orice caz, așa cum este evidențiat în considerentul 126 și următoarele din regulamentul provizoriu, există o legătură evidentă între creșterea semnificativă a volumelor importurilor din China la prețuri scăzute și prejudiciul suferit de industria din Uniune. În plus, așa cum este evidențiat în considerentul 103 din regulamentul provizoriu și contrar afirmațiilor părților, capacitatea s-a menținut stabilă în cursul perioadei examinate (în special între 2006 și 2008, cu o scădere de 4 % între 2008 și PA). |
| --- | --- |

(110)

Unele părți au susținut că declinul producției industriei din Uniune și al vânzărilor a fost rezultatul scăderii consumului (care se presupune că a determinat scăderea capacității). Într-adevăr, regulamentul provizoriu nu contestă faptul că pe piața Uniunii s-a produs o contracție a consumului. Deși este posibil ca alți factori decât importurile din RPC care fac obiectul unui dumping (criza economică și importurile din Turcia) să fi contribuit la prejudiciul suferit de industria din UE, impactul acestor factori nu este de natură să afecteze legătura de cauzalitate menționată în considerentele 136-152 din regulamentul provizoriu. În orice caz, așa cum este evidențiat în considerentul 126 și următoarele din regulamentul provizoriu, există o legătură evidentă între creșterea semnificativă a volumelor importurilor din China la prețuri scăzute și prejudiciul suferit de industria din Uniune. În plus, așa cum este evidențiat în considerentul 103 din regulamentul provizoriu și contrar afirmațiilor părților, capacitatea s-a menținut stabilă în cursul perioadei examinate (în special între 2006 și 2008, cu o scădere de 4 % între 2008 și PA).

| (111) | Unele părți au făcut trimitere la declarațiile publicate de producătorii din Uniune pe site-urile lor Internet și la faptul că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping nu erau menționate printre cauzele prejudiciului. Indiferent de orice declarație publică a producătorilor din Uniune (care nu exclud, în nici un caz, importurile din China drept cauză posibilă a prejudiciului), datele aflate la dosar demonstrează în mod clar că există o legătură cauzală între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din RPC care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(111)

Unele părți au făcut trimitere la declarațiile publicate de producătorii din Uniune pe site-urile lor Internet și la faptul că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping nu erau menționate printre cauzele prejudiciului. Indiferent de orice declarație publică a producătorilor din Uniune (care nu exclud, în nici un caz, importurile din China drept cauză posibilă a prejudiciului), datele aflate la dosar demonstrează în mod clar că există o legătură cauzală între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.

| (112) | Unele părți au susținut că pierderea rentabilității s-a datorat scăderii volumelor de producție. În consecință, producătorii nu și-au putut amortiza costurile fixe prin numărul mai redus de roți produse. Cu toate acestea, scăderea producției s-a datorat pierderii cotei de piață care a avut la bază pătrunderea importurilor din China. |
| --- | --- |

(112)

Unele părți au susținut că pierderea rentabilității s-a datorat scăderii volumelor de producție. În consecință, producătorii nu și-au putut amortiza costurile fixe prin numărul mai redus de roți produse. Cu toate acestea, scăderea producției s-a datorat pierderii cotei de piață care a avut la bază pătrunderea importurilor din China.

| (113) | Unele părți au susținut că importurile din RPC nu ar fi putut fi cauza prejudiciului suferit de industria din Uniune deoarece anul 2007 a cunoscut o scădere a rentabilității în ciuda prețurilor și a vânzărilor stabile. Trebuie reamintit că între 2006 și 2007 s-a înregistrat o creștere a cotei de piață a importurilor din RPC și o creștere în volum cu 40 %. Pentru aceste motive, afirmația a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(113)

Unele părți au susținut că importurile din RPC nu ar fi putut fi cauza prejudiciului suferit de industria din Uniune deoarece anul 2007 a cunoscut o scădere a rentabilității în ciuda prețurilor și a vânzărilor stabile. Trebuie reamintit că între 2006 și 2007 s-a înregistrat o creștere a cotei de piață a importurilor din RPC și o creștere în volum cu 40 %. Pentru aceste motive, afirmația a trebuit să fie respinsă.

| (114) | Constatările menționate în considerentele 126-130 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate. |
| --- | --- |

(114)

Constatările menționate în considerentele 126-130 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate.

7.2.   Efectele altor factori

7.2.1.   Segmentarea

| (115) | Părțile și-au reiterat afirmația că prejudiciul industriei din Uniune, care își canalizează majoritatea vânzărilor către segmentul FEO, nu ar fi putut fi determinat de importurile din China, care se concentrează în mod preponderent pe segmentul AM și au o prezență FEO limitată. Se reamintește că aceste observații au fost abordate în considerentele 131-135 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(115)

Părțile și-au reiterat afirmația că prejudiciul industriei din Uniune, care își canalizează majoritatea vânzărilor către segmentul FEO, nu ar fi putut fi determinat de importurile din China, care se concentrează în mod preponderent pe segmentul AM și au o prezență FEO limitată. Se reamintește că aceste observații au fost abordate în considerentele 131-135 din regulamentul provizoriu.

| (116) | După instituirea măsurilor provizorii, unele părți au făcut trimitere la considerentul 133 din regulamentul provizoriu, care preciza că „există indicii că producătorii de autoturisme utilizează prețurile din China pentru a diminua prețurile industriei UE”. Aceste părți au afirmat că instituțiile nu își pot baza constatările pe indicii, ci doar pe dovezi concludente. Părțile au mai evidențiat că nu a fost pusă la dispoziție nicio informație din dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate care să dovedească această afirmație. |
| --- | --- |

(116)

După instituirea măsurilor provizorii, unele părți au făcut trimitere la considerentul 133 din regulamentul provizoriu, care preciza că „există indicii că producătorii de autoturisme utilizează prețurile din China pentru a diminua prețurile industriei UE”. Aceste părți au afirmat că instituțiile nu își pot baza constatările pe indicii, ci doar pe dovezi concludente. Părțile au mai evidențiat că nu a fost pusă la dispoziție nicio informație din dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate care să dovedească această afirmație.

| (117) | Trebuie subliniată încă de la început sensibilitatea comercială ridicată a acestui tip de informații. Pe lângă informațiile aflate la dispoziția Comisiei, au mai fost furnizate informații suplimentare de către părți. Aceste informații suplimentare au confirmat constatările bazate pe dovezi aflate la dispoziția Comisiei înainte de inițierea procedurii, prezentând un model clar de presiune pentru reducerea prețurilor. Comisia a continuat constituirea dosarului cu privire la aspectul presiunii asupra prețurilor. O prezentare detaliată a fost furnizată de către producătorii din Uniune. Aceasta a oferit Comisiei o mai bună înțelegere a detaliilor procedurii de cerere de oferte și a confirmat constatările cu privire la presiunea pentru reducerea prețurilor și la folosirea ofertelor din China ca valoare de referință pentru exercitarea unei astfel de presiuni. Într-adevăr, în unele cazuri prețul de referință stabilit de către producătorii de autoturisme (care constituie punctul de plecare al negocierilor) a fost stabilit deja sub costurile producătorilor din Uniune, devenind astfel de nesusținut încă de la început. În unele cazuri, nici chiar ofertele sub acest nivel nu au avut succes. |
| --- | --- |

(117)

Trebuie subliniată încă de la început sensibilitatea comercială ridicată a acestui tip de informații. Pe lângă informațiile aflate la dispoziția Comisiei, au mai fost furnizate informații suplimentare de către părți. Aceste informații suplimentare au confirmat constatările bazate pe dovezi aflate la dispoziția Comisiei înainte de inițierea procedurii, prezentând un model clar de presiune pentru reducerea prețurilor. Comisia a continuat constituirea dosarului cu privire la aspectul presiunii asupra prețurilor. O prezentare detaliată a fost furnizată de către producătorii din Uniune. Aceasta a oferit Comisiei o mai bună înțelegere a detaliilor procedurii de cerere de oferte și a confirmat constatările cu privire la presiunea pentru reducerea prețurilor și la folosirea ofertelor din China ca valoare de referință pentru exercitarea unei astfel de presiuni. Într-adevăr, în unele cazuri prețul de referință stabilit de către producătorii de autoturisme (care constituie punctul de plecare al negocierilor) a fost stabilit deja sub costurile producătorilor din Uniune, devenind astfel de nesusținut încă de la început. În unele cazuri, nici chiar ofertele sub acest nivel nu au avut succes.

| (118) | În conformitate cu informațiile aflate la dispoziția Comisiei, unii producători de autoturisme doar le precizează ofertanților că ar trebui să reducă prețurile la nivelul ofertelor din China; alții folosesc cotații de la societăți care nu participau la licitații; iar alții, în sfârșit, nici măcar nu impun restricții la licitații și oricine poate licita (chiar și cei care nu ar fi îndeplinit niciodată cerințele). |
| --- | --- |

(118)

În conformitate cu informațiile aflate la dispoziția Comisiei, unii producători de autoturisme doar le precizează ofertanților că ar trebui să reducă prețurile la nivelul ofertelor din China; alții folosesc cotații de la societăți care nu participau la licitații; iar alții, în sfârșit, nici măcar nu impun restricții la licitații și oricine poate licita (chiar și cei care nu ar fi îndeplinit niciodată cerințele).

| (119) | Producătorii de autoturisme au afirmat că prețul nu este un factor determinant în deciziile lor cu privire la aprovizionare. Într-adevăr, informațiile din dosar arată faptul că pot fi alte considerente, dar totuși prețul joacă un rol predominant. |
| --- | --- |

(119)

Producătorii de autoturisme au afirmat că prețul nu este un factor determinant în deciziile lor cu privire la aprovizionare. Într-adevăr, informațiile din dosar arată faptul că pot fi alte considerente, dar totuși prețul joacă un rol predominant.

| (120) | Constatările menționate în considerentele 131-135 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate. |
| --- | --- |

(120)

Constatările menționate în considerentele 131-135 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate.

7.2.2.   Impactul importurilor din Turcia

| (121) | Părțile au afirmat că a fost subestimat de către Comisie impactul importurilor din Turcia ca și cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune. Se reamintește că regulamentul provizoriu a recunoscut, în considerentele 136-137, faptul că prețurile scăzute ale importurilor din Turcia ar fi putut să aibă un oarecare impact negativ asupra situației industriei din Uniune, dar nu astfel încât să afecteze, singure, legătura cauzală dintre importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(121)

Părțile au afirmat că a fost subestimat de către Comisie impactul importurilor din Turcia ca și cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune. Se reamintește că regulamentul provizoriu a recunoscut, în considerentele 136-137, faptul că prețurile scăzute ale importurilor din Turcia ar fi putut să aibă un oarecare impact negativ asupra situației industriei din Uniune, dar nu astfel încât să afecteze, singure, legătura cauzală dintre importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (122) | Impactul importurilor din Turcia a fost, de asemenea, luat în considerare pe segmente. S-a stabilit că 3⁄4 din importurile din Turcia erau FEO. S-a confirmat că tendințele și ordinele de mărime stabilite pentru segmentele FEO și AM luate în considerare împreună corespundeau celor pentru ambele segmente luate în considerare separat. În conformitate cu informațiile din dosar (furnizate de părți cooperante diferite), prețurile AM ale importurilor din Turcia au scăzut în cursul perioadei analizate. Cât privește prețurile pentru importurile FEO din Turcia, acestea au rămas relativ stabile. |
| --- | --- |

(122)

Impactul importurilor din Turcia a fost, de asemenea, luat în considerare pe segmente. S-a stabilit că 3⁄4 din importurile din Turcia erau FEO. S-a confirmat că tendințele și ordinele de mărime stabilite pentru segmentele FEO și AM luate în considerare împreună corespundeau celor pentru ambele segmente luate în considerare separat. În conformitate cu informațiile din dosar (furnizate de părți cooperante diferite), prețurile AM ale importurilor din Turcia au scăzut în cursul perioadei analizate. Cât privește prețurile pentru importurile FEO din Turcia, acestea au rămas relativ stabile.

| (123) | Părțile au evidențiat că prețurile la importurile din Turcia au scăzut semnificativ între 2008 și PA. Cu toate acestea, astfel cum se arată în considerentul 137 din regulamentul provizoriu, diferența de preț a fost semnificativ mai scăzută decât cea dintre prețurile importurilor din China și prețurile producătorilor din UE. |
| --- | --- |

(123)

Părțile au evidențiat că prețurile la importurile din Turcia au scăzut semnificativ între 2008 și PA. Cu toate acestea, astfel cum se arată în considerentul 137 din regulamentul provizoriu, diferența de preț a fost semnificativ mai scăzută decât cea dintre prețurile importurilor din China și prețurile producătorilor din UE.

| (124) | Ca urmare a observațiilor uneia dintre părți că Turcia ar fi trebuit să fie inclusă în plângere (a se vedea considerentul 9 și următoarele de mai sus), trebuie remarcat faptul că neincluderea Turciei nu afectează legătura de cauzalitate dintre exporturile chineze ale produsului în cauză și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(124)

Ca urmare a observațiilor uneia dintre părți că Turcia ar fi trebuit să fie inclusă în plângere (a se vedea considerentul 9 și următoarele de mai sus), trebuie remarcat faptul că neincluderea Turciei nu afectează legătura de cauzalitate dintre exporturile chineze ale produsului în cauză și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (125) | Prin urmare, din aceste motive, cererile înaintate de părți trebuie respinse. Având în vedere cele menționate anterior și în lipsa altor observații, considerentele 136-137 din regulamentul provizoriu sunt confirmate. |
| --- | --- |

(125)

Prin urmare, din aceste motive, cererile înaintate de părți trebuie respinse. Având în vedere cele menționate anterior și în lipsa altor observații, considerentele 136-137 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.

7.2.3.   Impactul importurilor din alte țări

| (126) | Unele părți au afirmat că între 2006 și 2008 a crescut cota de piață a importurilor din țări terțe altele decât RPC. Trebuie remarcat faptul că, înregistrând mici variații în jurul a 1 %, cota importurilor din țări terțe a rămas stabilă. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(126)

Unele părți au afirmat că între 2006 și 2008 a crescut cota de piață a importurilor din țări terțe altele decât RPC. Trebuie remarcat faptul că, înregistrând mici variații în jurul a 1 %, cota importurilor din țări terțe a rămas stabilă. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

| (127) | Unele țări au menționat că la prejudiciul suferit de industria din Uniune au contribuit importurile din Africa de Sud din cauza volumului și/sau prețurilor acestora. Astfel cum s-a precizat în considerentul 99 din regulamentul provizoriu, cota de piață a importurilor sud-africane, chiar dacă a crescut ca volum, a fost stabilă începând cu 2007 (la nivelul de 1,4 % cu o creștere de 0,6 % între 2006 și 2007). Comisia a fost informată că majoritatea acelor importuri erau destinate pieței FEO. În ceea ce privește prețurile importurilor FEO sud-africane, Comisia a primit informații contradictorii. Pe baza datelor Eurostat se poate constata că acestea au crescut de la 43 la 51 EUR. Aceste date ar trebui, de asemenea, să fie în conformitate cu informațiile furnizate de unul dintre producătorii din UE. Prin urmare, afirmația cu privire la impactul importurilor sud-africane a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(127)

Unele țări au menționat că la prejudiciul suferit de industria din Uniune au contribuit importurile din Africa de Sud din cauza volumului și/sau prețurilor acestora. Astfel cum s-a precizat în considerentul 99 din regulamentul provizoriu, cota de piață a importurilor sud-africane, chiar dacă a crescut ca volum, a fost stabilă începând cu 2007 (la nivelul de 1,4 % cu o creștere de 0,6 % între 2006 și 2007). Comisia a fost informată că majoritatea acelor importuri erau destinate pieței FEO. În ceea ce privește prețurile importurilor FEO sud-africane, Comisia a primit informații contradictorii. Pe baza datelor Eurostat se poate constata că acestea au crescut de la 43 la 51 EUR. Aceste date ar trebui, de asemenea, să fie în conformitate cu informațiile furnizate de unul dintre producătorii din UE. Prin urmare, afirmația cu privire la impactul importurilor sud-africane a trebuit să fie respinsă.

| (128) | Constatările regulamentului provizoriu expuse în considerentele 136-138 cu privire la importurile din țări terțe, luate împreună sau izolat, sunt, prin urmare, confirmate. |
| --- | --- |

(128)

Constatările regulamentului provizoriu expuse în considerentele 136-138 cu privire la importurile din țări terțe, luate împreună sau izolat, sunt, prin urmare, confirmate.

7.2.4.   Impactul crizei economice

| (129) | Părțile și-au reiterat argumentele cu privire la impactul crizei financiare. Aceste observații, în special scăderea producției de autoturisme, au fost abordate în regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(129)

Părțile și-au reiterat argumentele cu privire la impactul crizei financiare. Aceste observații, în special scăderea producției de autoturisme, au fost abordate în regulamentul provizoriu.

| (130) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 142 din regulamentul provizoriu, tendința de scădere a început cu mult înainte de criza economică și a coincis cu pătrunderea pe piață a importurilor din RPC. |
| --- | --- |

(130)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 142 din regulamentul provizoriu, tendința de scădere a început cu mult înainte de criza economică și a coincis cu pătrunderea pe piață a importurilor din RPC.

| (131) | Constatările menționate în considerentele 139-144 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate. |
| --- | --- |

(131)

Constatările menționate în considerentele 139-144 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate.

7.2.5.   Concurența dintre producătorii din Uniune și concentrarea pe piața UE

| (132) | Părțile au afirmat că structura industriei din Uniune a contribuit la prejudiciul suferit de aceasta. Totuși, după cum s-a precizat în considerentele 146 și 147 din regulamentul provizoriu, datele culese în cursul anchetei arată că au fost afectate în mod similar și societățile mari, și cele mici. |
| --- | --- |

(132)

Părțile au afirmat că structura industriei din Uniune a contribuit la prejudiciul suferit de aceasta. Totuși, după cum s-a precizat în considerentele 146 și 147 din regulamentul provizoriu, datele culese în cursul anchetei arată că au fost afectate în mod similar și societățile mari, și cele mici.

7.2.6.   Hotărâri administrative ale producătorilor din Uniune

| (133) | Unele părți au afirmat că hotărârile administrative greșite ale producătorilor din Uniune reprezintă cauzele prejudiciului. Aceste observații făceau trimitere la producătorii menționați în considerentul 124 din regulamentul provizoriu, care fie au închis, fie au intrat în insolvență. Se reamintește faptul că regulamentul provizoriu menționează 30 de societăți, în timp ce observațiile părților se referă doar la 4. În general, aceste observații nu au fost confirmate. În orice caz, datele aflate la dosar demonstrează în mod clar legătura cauzală dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din RPC. Această constatare este susținută și de faptul că, în ciuda închiderilor, cota de piață a societăților rămase nu a crescut. |
| --- | --- |

(133)

Unele părți au afirmat că hotărârile administrative greșite ale producătorilor din Uniune reprezintă cauzele prejudiciului. Aceste observații făceau trimitere la producătorii menționați în considerentul 124 din regulamentul provizoriu, care fie au închis, fie au intrat în insolvență. Se reamintește faptul că regulamentul provizoriu menționează 30 de societăți, în timp ce observațiile părților se referă doar la 4. În general, aceste observații nu au fost confirmate. În orice caz, datele aflate la dosar demonstrează în mod clar legătura cauzală dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din RPC. Această constatare este susținută și de faptul că, în ciuda închiderilor, cota de piață a societăților rămase nu a crescut.

7.2.7.   Importuri ale industriei din UE din țări terțe

| (134) | Unele părți au susținut că un producător din UE a oferit roți mai ieftine din țări terțe, contribuind astfel la prejudiciul suferit de industria din UE. Aceste afirmații, totuși, nu au fost confirmate prin dovezi. Mai mult, nu a fost clar dacă aceste importuri ar fi afectat orice cantități semnificative. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(134)

Unele părți au susținut că un producător din UE a oferit roți mai ieftine din țări terțe, contribuind astfel la prejudiciul suferit de industria din UE. Aceste afirmații, totuși, nu au fost confirmate prin dovezi. Mai mult, nu a fost clar dacă aceste importuri ar fi afectat orice cantități semnificative. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

7.2.8.   Prețurile la aluminiu și contractele de furnizare ale industriei din Uniune

| (135) | S-a afirmat că, în ciuda schimbărilor prețului aluminiului, costul mediu de producție a rămas stabil. Părțile au afirmat că pierderile suferite de producătorii din Uniune au fost cauzate de faptul că aceștia au încheiat contracte pe termen lung pentru furnizarea de aluminiu, ceea ce nu le-a permis să ajusteze prețul în conformitate cu scăderea prețurilor LME. Informațiile din dosar, transmise de producători cooperanți din Uniune, au contrazis aceste afirmații. Prin urmare, acestea au trebuit să fie respinse. |
| --- | --- |

(135)

S-a afirmat că, în ciuda schimbărilor prețului aluminiului, costul mediu de producție a rămas stabil. Părțile au afirmat că pierderile suferite de producătorii din Uniune au fost cauzate de faptul că aceștia au încheiat contracte pe termen lung pentru furnizarea de aluminiu, ceea ce nu le-a permis să ajusteze prețul în conformitate cu scăderea prețurilor LME. Informațiile din dosar, transmise de producători cooperanți din Uniune, au contrazis aceste afirmații. Prin urmare, acestea au trebuit să fie respinse.

7.2.9.   Fluctuațiile cursului de schimb

| (136) | S-a argumentat, de asemenea, că prejudiciul suferit de producătorii din Uniune ar putea să se reducă în urma aprecierii CNY față de EUR. Fluctuația monedei ar urma să conducă la creșterea prețurilor importurilor supuse dumpingului care sunt comercializate în EUR, eliminând astfel diferența de preț între importurile supuse dumpingului și prețurile producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(136)

S-a argumentat, de asemenea, că prejudiciul suferit de producătorii din Uniune ar putea să se reducă în urma aprecierii CNY față de EUR. Fluctuația monedei ar urma să conducă la creșterea prețurilor importurilor supuse dumpingului care sunt comercializate în EUR, eliminând astfel diferența de preț între importurile supuse dumpingului și prețurile producătorilor din Uniune.

| (137) | Trebuie observat, în acest context, că ancheta trebuie să stabilească dacă importurile care fac obiectul unui dumping (în materie de prețuri și de volume) au cauzat (sau ar putea cauza) un prejudiciu important industriei din Uniune, sau dacă un astfel de prejudiciu important (sau probabilitatea acestuia) se datorează altor factori. În acest sens, articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că este necesar să se arate că nivelul prețului importurilor care fac obiectul unui dumping cauzează un prejudiciu. Prin urmare, se referă doar la o diferență între nivelurile prețurilor și, astfel, nu există obligația de a analiza factorii care influențează nivelul acestor prețuri. |
| --- | --- |

(137)

Trebuie observat, în acest context, că ancheta trebuie să stabilească dacă importurile care fac obiectul unui dumping (în materie de prețuri și de volume) au cauzat (sau ar putea cauza) un prejudiciu important industriei din Uniune, sau dacă un astfel de prejudiciu important (sau probabilitatea acestuia) se datorează altor factori. În acest sens, articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că este necesar să se arate că nivelul prețului importurilor care fac obiectul unui dumping cauzează un prejudiciu. Prin urmare, se referă doar la o diferență între nivelurile prețurilor și, astfel, nu există obligația de a analiza factorii care influențează nivelul acestor prețuri.

| (138) | Efectul probabil al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor industriei din Uniune se examinează, în principal, prin stabilirea subcotării prețurilor, a scăderii prețurilor și a blocării prețurilor. În acest scop, sunt comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, iar prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului ar putea, în unele cazuri, să necesite convertirea într-o altă monedă pentru a dispune de o bază comparabilă. Prin urmare, utilizarea cursurilor de schimb în acest context garantează doar că diferența de preț se stabilește pe o bază comparabilă. Din cele menționate anterior reiese clar că, în principiu, cursul de schimb nu poate fi un alt factor al prejudiciului. |
| --- | --- |

(138)

Efectul probabil al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor industriei din Uniune se examinează, în principal, prin stabilirea subcotării prețurilor, a scăderii prețurilor și a blocării prețurilor. În acest scop, sunt comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, iar prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului ar putea, în unele cazuri, să necesite convertirea într-o altă monedă pentru a dispune de o bază comparabilă. Prin urmare, utilizarea cursurilor de schimb în acest context garantează doar că diferența de preț se stabilește pe o bază comparabilă. Din cele menționate anterior reiese clar că, în principiu, cursul de schimb nu poate fi un alt factor al prejudiciului.

| (139) | Cele de mai sus sunt confirmate, de asemenea, de textul articolului 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, care face referire la factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping. Lista celorlalți factori cunoscuți în articolul respectiv nu menționează niciun alt factor care afectează nivelul prețului importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(139)

Cele de mai sus sunt confirmate, de asemenea, de textul articolului 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, care face referire la factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping. Lista celorlalți factori cunoscuți în articolul respectiv nu menționează niciun alt factor care afectează nivelul prețului importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (140) | Cu toate acestea, chiar și în cazul în care acest factor ar fi luat în considerare, este puțin probabil ca, având în vedere presiunea probabilă asupra prețurilor de consum în contextul unei reduceri a cererii, importatorii care își achiziționează mărfurile din țările în cauză să poată majora prețurile de vânzare cu amănuntul ca urmare a aprecierii CNY. În plus, cursul de schimb ca atare este foarte dificil de previzionat. În final, aprecierea CNY față de EUR a fost constatată după PA. Toate aceste elemente nu permit să se concluzioneze că fluctuațiile monedei vor avea un efect de creștere asupra prețurilor importurilor din țara în cauză care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(140)

Cu toate acestea, chiar și în cazul în care acest factor ar fi luat în considerare, este puțin probabil ca, având în vedere presiunea probabilă asupra prețurilor de consum în contextul unei reduceri a cererii, importatorii care își achiziționează mărfurile din țările în cauză să poată majora prețurile de vânzare cu amănuntul ca urmare a aprecierii CNY. În plus, cursul de schimb ca atare este foarte dificil de previzionat. În final, aprecierea CNY față de EUR a fost constatată după PA. Toate aceste elemente nu permit să se concluzioneze că fluctuațiile monedei vor avea un efect de creștere asupra prețurilor importurilor din țara în cauză care fac obiectul unui dumping.

| (141) | Având în vedere cele menționate anterior, nu se poate constata faptul că evoluția cursului de schimb ar putea reprezenta un alt factor cauzator de prejudicii. |
| --- | --- |

(141)

Având în vedere cele menționate anterior, nu se poate constata faptul că evoluția cursului de schimb ar putea reprezenta un alt factor cauzator de prejudicii.

7.2.10.   Creșterea cererii pentru roți din oțel

| (142) | Unele părți au afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune se datora faptului că, în perioadă de criză economică, consumatorii s-au orientat către roțile din oțel, mai puțin costisitoare, sau către autoturismele mai mici care, s-ar spune, sunt mai frecvent dotate cu roți din oțel. Acest argument se presupunea a fi susținut de faptul că schemele de ajutor introduse de diferite țări europene stimulau vânzările de autoturisme mai mici. Pe de altă parte, alte părți afirmau că, deși schemele de ajutor ar fi putut într-adevăr să stimuleze vânzările de autoturisme mai mici, acele autoturisme erau mai bine echipate și dotate cu roți de aluminiu. |
| --- | --- |

(142)

Unele părți au afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune se datora faptului că, în perioadă de criză economică, consumatorii s-au orientat către roțile din oțel, mai puțin costisitoare, sau către autoturismele mai mici care, s-ar spune, sunt mai frecvent dotate cu roți din oțel. Acest argument se presupunea a fi susținut de faptul că schemele de ajutor introduse de diferite țări europene stimulau vânzările de autoturisme mai mici. Pe de altă parte, alte părți afirmau că, deși schemele de ajutor ar fi putut într-adevăr să stimuleze vânzările de autoturisme mai mici, acele autoturisme erau mai bine echipate și dotate cu roți de aluminiu.

| (143) | A fost realizată o analiză suplimentară pe baza datelor disponibile, întrucât nu există statistici generale privind roțile de oțel. Date privind nivelul cererii de roți de oțel ar putea fi obținute prin compararea datelor privind producția de autoturisme în UE (considerentul 141 din regulamentul provizoriu) și cererea de roți FOE (a se vedea considerentul 85 de mai sus). | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția de autoturisme în UE (în mii de unități) | 16 198 | 17 103 | 15 947 | 13 443 |
| Numărul de roți folosit în producția de autoturisme (producție* 4,5 roți) | 72 891 | 76 963 | 71 761 | 60 493 |
| Cererea de roți FOE din aluminiu în UE (în mii de unități) | 43 573 | 44 009 | 42 076 | 34 915 |
| Cererea de roți din oțel în UE (în mii de unități) | 29 318 | 32 954 | 29 685 | 25 578 |
| Cota roților FOE din aluminiu | 59 % | 57 % | 58 % | 57 % |
| Cota roților din oțel | 40 % | 42 % | 41 % | 42 % |

(143)

A fost realizată o analiză suplimentară pe baza datelor disponibile, întrucât nu există statistici generale privind roțile de oțel. Date privind nivelul cererii de roți de oțel ar putea fi obținute prin compararea datelor privind producția de autoturisme în UE (considerentul 141 din regulamentul provizoriu) și cererea de roți FOE (a se vedea considerentul 85 de mai sus).

2006

2007

2008

PA

Producția de autoturisme în UE (în mii de unități)

16 198

17 103

15 947

13 443

Numărul de roți folosit în producția de autoturisme (producție* 4,5 roți)

72 891

76 963

71 761

60 493

Cererea de roți FOE din aluminiu în UE (în mii de unități)

43 573

44 009

42 076

34 915

Cererea de roți din oțel în UE (în mii de unități)

29 318

32 954

29 685

25 578

Cota roților FOE din aluminiu

59 %

57 %

58 %

57 %

Cota roților din oțel

40 %

42 %

41 %

42 %

| (144) | Tabelul demonstrează că, între 2008 și PA, cererea de roți din oțel a scăzut cu 12 %. Cota roților din aluminiu în producția de autoturisme noi a scăzut, între 2008 și PA (perioadă afectată de criza economică), cu un punct procentual. În aceeași perioadă, cota roților de oțel în producția de autoturisme noi în UE a crescut cu 1 punct procentual. |
| --- | --- |

(144)

Tabelul demonstrează că, între 2008 și PA, cererea de roți din oțel a scăzut cu 12 %. Cota roților din aluminiu în producția de autoturisme noi a scăzut, între 2008 și PA (perioadă afectată de criza economică), cu un punct procentual. În aceeași perioadă, cota roților de oțel în producția de autoturisme noi în UE a crescut cu 1 punct procentual.

| (145) | Se poate constata că, în producția de autoturisme noi, cotele roților din aluminiu și din oțel au rămas stabile. În plus, tendințele cererii și producției roților de aluminiu nu sprijină argumentul de mai sus. Prin urmare, acesta a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(145)

Se poate constata că, în producția de autoturisme noi, cotele roților din aluminiu și din oțel au rămas stabile. În plus, tendințele cererii și producției roților de aluminiu nu sprijină argumentul de mai sus. Prin urmare, acesta a trebuit să fie respins.

7.3.   Constatarea privind legătura de cauzalitate

| (146) | Niciunul dintre argumentele prezentate de către părțile interesate nu demonstrează că impactul altor factori, în afară de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping, este probabil să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectului unui dumping și prejudiciul constatat. Prin urmare, constatările privind legătura de cauzalitate din regulamentul provizoriu se confirmă. |
| --- | --- |

(146)

Niciunul dintre argumentele prezentate de către părțile interesate nu demonstrează că impactul altor factori, în afară de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping, este probabil să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectului unui dumping și prejudiciul constatat. Prin urmare, constatările privind legătura de cauzalitate din regulamentul provizoriu se confirmă.

8.   INTERESUL UNIUNII

| (147) | Având în vedere observațiile părților, Comisia a întreprins o analiză ulterioară a tuturor argumentelor referitoare la interesele Uniunii. Au fost examinate toate elementele și constatările regulamentului provizoriu s-au confirmat. |
| --- | --- |

(147)

Având în vedere observațiile părților, Comisia a întreprins o analiză ulterioară a tuturor argumentelor referitoare la interesele Uniunii. Au fost examinate toate elementele și constatările regulamentului provizoriu s-au confirmat.

8.1.   Interesul importatorilor

| (148) | După cum se menționează în considerentul 160 din regulamentul provizoriu, Comisia a investigat în continuare impactul taxelor asupra societăților care importă și revând roți din aluminiu sub marcă proprie, a căror producție a fost externalizată în RPC. S-a stabilit că, deși impactul asupra acestor societăți ar fi, probabil, mai mare decât asupra altor tipuri de importatori, astfel cum sunt definiți în considerentele 159-160 din regulamentul provizoriu, totuși nu ar fi disproporționat ținând cont de efectele globale asupra ansamblului industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(148)

După cum se menționează în considerentul 160 din regulamentul provizoriu, Comisia a investigat în continuare impactul taxelor asupra societăților care importă și revând roți din aluminiu sub marcă proprie, a căror producție a fost externalizată în RPC. S-a stabilit că, deși impactul asupra acestor societăți ar fi, probabil, mai mare decât asupra altor tipuri de importatori, astfel cum sunt definiți în considerentele 159-160 din regulamentul provizoriu, totuși nu ar fi disproporționat ținând cont de efectele globale asupra ansamblului industriei din Uniune.

| (149) | Pe baza prețurilor furnizate pentru PA de către un importator cooperant (furnizor extern de servicii) s-a stabilit că marja de profit obținută de o astfel de societate ar fi suficientă pentru a susține efectele taxelor. Marjele obținute de acea societate erau mai mari decât taxele propuse. |
| --- | --- |

(149)

Pe baza prețurilor furnizate pentru PA de către un importator cooperant (furnizor extern de servicii) s-a stabilit că marja de profit obținută de o astfel de societate ar fi suficientă pentru a susține efectele taxelor. Marjele obținute de acea societate erau mai mari decât taxele propuse.

8.2.   Interesul utilizatorilor

| (150) | După instituirea măsurilor provizorii, părțile și-au reiterat observațiile generale cu privire la impactul mare al măsurilor asupra costurilor fără a furniza dovezi în sprijinul acestor afirmații. Trebuie reamintit faptul că analiza impactului asupra costurilor s-a bazat pe datele furnizate de către producătorii de automobile cooperanți. Doar trei societăți au furnizat astfel de date înainte de instituirea măsurilor provizorii și doar aceste date ar putea sta la baza constatărilor Comisiei. |
| --- | --- |

(150)

După instituirea măsurilor provizorii, părțile și-au reiterat observațiile generale cu privire la impactul mare al măsurilor asupra costurilor fără a furniza dovezi în sprijinul acestor afirmații. Trebuie reamintit faptul că analiza impactului asupra costurilor s-a bazat pe datele furnizate de către producătorii de automobile cooperanți. Doar trei societăți au furnizat astfel de date înainte de instituirea măsurilor provizorii și doar aceste date ar putea sta la baza constatărilor Comisiei.

| (151) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 165 din regulamentul provizoriu, impactul măsurilor asupra costurilor este limitat (un impact asupra costurilor de maxim 0,223 % (dacă se admite că nivelurile tuturor prețurilor ar crește cu 22,3 %). Cu toate acestea, chiar și acest impact maxim asupra costurilor apare ca fiind limitat dacă se ia în considerare cifra de afaceri realizată de producătorii de autoturisme. |
| --- | --- |

(151)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 165 din regulamentul provizoriu, impactul măsurilor asupra costurilor este limitat (un impact asupra costurilor de maxim 0,223 % (dacă se admite că nivelurile tuturor prețurilor ar crește cu 22,3 %). Cu toate acestea, chiar și acest impact maxim asupra costurilor apare ca fiind limitat dacă se ia în considerare cifra de afaceri realizată de producătorii de autoturisme.

| (152) | Unele părți au afirmat că, în cazul creșterii costurilor ca urmare a măsurilor, ar fi forțate să își delocalizeze producția. Cu toate acestea, având în vedere impactul limitat asupra costurilor, o decizie privind delocalizarea producției de autoturisme, menționată de unii producători de autoturisme, ar părea disproporționată față de impactul demonstrat asupra costurilor. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(152)

Unele părți au afirmat că, în cazul creșterii costurilor ca urmare a măsurilor, ar fi forțate să își delocalizeze producția. Cu toate acestea, având în vedere impactul limitat asupra costurilor, o decizie privind delocalizarea producției de autoturisme, menționată de unii producători de autoturisme, ar părea disproporționată față de impactul demonstrat asupra costurilor. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

| (153) | Trebuie, de asemenea, precizat faptul că argumentele cu privire la impactul mare asupra costurilor întră în contradicție cu observațiile anumitor producători de autoturisme referitor la faptul că aceștia se bazează pe produsele chinezești doar într-o măsură foarte limitată. |
| --- | --- |

(153)

Trebuie, de asemenea, precizat faptul că argumentele cu privire la impactul mare asupra costurilor întră în contradicție cu observațiile anumitor producători de autoturisme referitor la faptul că aceștia se bazează pe produsele chinezești doar într-o măsură foarte limitată.

| (154) | Constatările regulamentului provizoriu cu privire la impactul asupra costurilor sunt, prin urmare, confirmate. |
| --- | --- |

(154)

Constatările regulamentului provizoriu cu privire la impactul asupra costurilor sunt, prin urmare, confirmate.

8.3.   Varietatea surselor de aprovizionare

| (155) | Reclamantul a arătat că instituirea măsurilor nu ar fi în interesul industriei autoturismelor. Asigurându-se faptul că industria din Uniune rămâne operațională, s-ar asigura o varietate de surse de aprovizionare. |
| --- | --- |

(155)

Reclamantul a arătat că instituirea măsurilor nu ar fi în interesul industriei autoturismelor. Asigurându-se faptul că industria din Uniune rămâne operațională, s-ar asigura o varietate de surse de aprovizionare.

| (156) | Alte părți, în special utilizatorii, și-au reiterat argumentele cu privire la concurența pe piața UE. De asemenea, aceștia au afirmat că importurile din RPC sunt esențiale pentru a face față cererii de pe piața UE, producătorii din UE neputând asigura capacități suficiente. Întrucât în anii 2006 și 2007 rata de utilizare a capacității a rămas la nivelul de 92 %, s-a constatat o scădere dramatică, la 84 % în 2008 și la 73 % în PA. Aceste date demonstrează în mod clar faptul că există, mai ales în momentul de față, suficiente capacități disponibile care ar putea fi utilizate pentru creșterea producției. În plus, argumentul capacităților insuficiente din partea industriei din Uniune intră în contradicție cu celelalte afirmații ale industriei autoturismelor, și anume cele privind reducerea substanțială a cererii pentru roți FOE. Prin urmare, afirmațiile au trebuit să fie respinse. |
| --- | --- |

(156)

Alte părți, în special utilizatorii, și-au reiterat argumentele cu privire la concurența pe piața UE. De asemenea, aceștia au afirmat că importurile din RPC sunt esențiale pentru a face față cererii de pe piața UE, producătorii din UE neputând asigura capacități suficiente. Întrucât în anii 2006 și 2007 rata de utilizare a capacității a rămas la nivelul de 92 %, s-a constatat o scădere dramatică, la 84 % în 2008 și la 73 % în PA. Aceste date demonstrează în mod clar faptul că există, mai ales în momentul de față, suficiente capacități disponibile care ar putea fi utilizate pentru creșterea producției. În plus, argumentul capacităților insuficiente din partea industriei din Uniune intră în contradicție cu celelalte afirmații ale industriei autoturismelor, și anume cele privind reducerea substanțială a cererii pentru roți FOE. Prin urmare, afirmațiile au trebuit să fie respinse.

| (157) | Una dintre părți a mai afirmat că producătorii chinezi nu produceau aceleași tipuri ca producătorii europeni de roți din aluminiu. Aceste afirmații au trebuit să fie respinse având în vedere nivelul de NCP echivalente identificate în acest caz (în funcție de calculul efectuat, conform explicațiilor din considerentul 93, raportul de echivalență ar fi de 92 % pentru calculul subcotării produsului în cauză, considerat în ansamblu, și 77 % pentru segmentele FOE și AM considerate separat). |
| --- | --- |

(157)

Una dintre părți a mai afirmat că producătorii chinezi nu produceau aceleași tipuri ca producătorii europeni de roți din aluminiu. Aceste afirmații au trebuit să fie respinse având în vedere nivelul de NCP echivalente identificate în acest caz (în funcție de calculul efectuat, conform explicațiilor din considerentul 93, raportul de echivalență ar fi de 92 % pentru calculul subcotării produsului în cauză, considerat în ansamblu, și 77 % pentru segmentele FOE și AM considerate separat).

| (158) | Constatările menționate în considerentul 166 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate. |
| --- | --- |

(158)

Constatările menționate în considerentul 166 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate.

8.4.   Coreea de Sud

| (159) | Părțile și-au reiterat observațiile cu privire la impactul negativ al taxelor în cazul de față când sunt combinate cu alți factori, precum avantajul competitiv acordat producătorilor de autoturisme din Coreea de Sud în temeiul Acordului de liber schimb. Aceste observații nu au fost susținute de nicio dovadă nouă. Ar trebui reținut faptul că nu există nicio dovadă că ALS ar aduce prejudicii industriei de autoturisme și că, în orice caz, este disponibil ca remediu un instrument de salvgardare în temeiul ALS în discuție. Constatările expuse în considerentele 167 și 168 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate. |
| --- | --- |

(159)

Părțile și-au reiterat observațiile cu privire la impactul negativ al taxelor în cazul de față când sunt combinate cu alți factori, precum avantajul competitiv acordat producătorilor de autoturisme din Coreea de Sud în temeiul Acordului de liber schimb. Aceste observații nu au fost susținute de nicio dovadă nouă. Ar trebui reținut faptul că nu există nicio dovadă că ALS ar aduce prejudicii industriei de autoturisme și că, în orice caz, este disponibil ca remediu un instrument de salvgardare în temeiul ALS în discuție. Constatările expuse în considerentele 167 și 168 din regulamentul provizoriu sunt, prin urmare, confirmate.

8.5.   Constatarea privind interesul Uniunii

| (160) | Constatările expuse în considerentele 153-171 din regulamentul provizoriu se confirmă. |
| --- | --- |

(160)

Constatările expuse în considerentele 153-171 din regulamentul provizoriu se confirmă.

9.   MĂSURI PROVIZORII

9.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (161) | Majoritatea observațiilor primite se referă la calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului. Părțile au pus sub semnul întrebării metodologia de calcul în sine și au reclamat comunicarea insuficientă. |
| --- | --- |

(161)

Majoritatea observațiilor primite se referă la calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului. Părțile au pus sub semnul întrebării metodologia de calcul în sine și au reclamat comunicarea insuficientă.

9.1.1.   Informarea părților

| (162) | Se reamintește faptul că metodologia de calcul a nivelului de eliminare a prejudiciului a fost prezentată în detaliu în nota inclusă în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate la data publicării măsurilor provizorii. De asemenea, toate părțile interesate au primit această notă împreună cu scrisoarea de informare transmisă în aceeași zi. |
| --- | --- |

(162)

Se reamintește faptul că metodologia de calcul a nivelului de eliminare a prejudiciului a fost prezentată în detaliu în nota inclusă în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate la data publicării măsurilor provizorii. De asemenea, toate părțile interesate au primit această notă împreună cu scrisoarea de informare transmisă în aceeași zi.

| (163) | O a doua notă a fost inclusă în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate ca răspuns la observațiile transmise după instituirea măsurilor provizorii. |
| --- | --- |

(163)

O a doua notă a fost inclusă în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate ca răspuns la observațiile transmise după instituirea măsurilor provizorii.

| (164) | Se reamintește faptul că NCP-urile utilizate la calculul per producător de autoturisme au fost clar identificate în nota anterior menționată. Cu toate acestea, date exacte cu privire la elementele de preț și de volum nu au putut fi divulgate, din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(164)

Se reamintește faptul că NCP-urile utilizate la calculul per producător de autoturisme au fost clar identificate în nota anterior menționată. Cu toate acestea, date exacte cu privire la elementele de preț și de volum nu au putut fi divulgate, din motive de confidențialitate.

| (165) | În ceea ce privește importurile din China, datele cu privire la cantitățile exportate, la valoarea CIF la granița Uniunii și media ponderată a prețurilor unitare de vânzare nu au putut fi divulgate deoarece se bazau pe tranzacții efectuate de doi exportatori. Divulgarea ar încălca deci cerințele de confidențialitate prevăzute în regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(165)

În ceea ce privește importurile din China, datele cu privire la cantitățile exportate, la valoarea CIF la granița Uniunii și media ponderată a prețurilor unitare de vânzare nu au putut fi divulgate deoarece se bazau pe tranzacții efectuate de doi exportatori. Divulgarea ar încălca deci cerințele de confidențialitate prevăzute în regulamentul de bază.

| (166) | În ceea ce privește tranzacțiile efectuate de către producătorii din Uniune pe piața UE, furnizarea unor informații mai detaliate ar avea sens doar dacă ar fi furnizate individual pentru fiecare dintre producători. Aceasta nu este totuși posibil, întrucât ar încălca cerințele de confidențialitate menționate anterior. |
| --- | --- |

(166)

În ceea ce privește tranzacțiile efectuate de către producătorii din Uniune pe piața UE, furnizarea unor informații mai detaliate ar avea sens doar dacă ar fi furnizate individual pentru fiecare dintre producători. Aceasta nu este totuși posibil, întrucât ar încălca cerințele de confidențialitate menționate anterior.

| (167) | Prin urmare, din aceste motive, se consideră că informațiile detaliate cu privire la metodologia folosită pentru calcularea taxei (inclusiv, printre altele, NCP-ul utilizat și separat pe producător de autoturisme) au furnizat părților informații suficiente pentru a le permite să își exercite pe deplin dreptul la apărare, cu respectarea cerințelor de confidențialitate prevăzute de regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(167)

Prin urmare, din aceste motive, se consideră că informațiile detaliate cu privire la metodologia folosită pentru calcularea taxei (inclusiv, printre altele, NCP-ul utilizat și separat pe producător de autoturisme) au furnizat părților informații suficiente pentru a le permite să își exercite pe deplin dreptul la apărare, cu respectarea cerințelor de confidențialitate prevăzute de regulamentul de bază.

9.1.2.   Metodologia

| (168) | Se reamintește faptul că subcotarea prețurilor de referință a fost calculată pe baza datelor în legătură cu achizițiile de roți din aluminiu realizate de producătorii de autoturisme. Din motivele stabilite în special în considerentele 174-177 din regulamentul provizoriu, această abordare include doar roțile din aluminiu destinate segmentului FOE. Producătorii de autoturisme care cooperează în anchetă au confirmat că au achiziționat roți din aluminiu ca urmare a unor licitații. Dată fiind natura licitațiilor, modelele care au „sursă dublă” trebuie să fie la fel din toate punctele de vedere, indiferent dacă sunt achiziționate din RPC sau din UE. Pentru a se asigura cel mai ridicat nivel posibil de comparație între produsele de import chinezești și cele din UE, s-a efectuat comparația NCP cu NCP, separat pentru fiecare mare producător de autoturisme identificat în datele furnizate atât de producătorii din UE incluși în eșantion, cât și de exportatorii cooperanți din China. Contrar afirmațiilor unora dintre părți, acest nivel al taxelor nu reprezintă sub nicio formă o consecință a ajustării, însă identifică faptul că taxa trebuie stabilită la un nivel adecvat pentru remedierea prejudiciului suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(168)

Se reamintește faptul că subcotarea prețurilor de referință a fost calculată pe baza datelor în legătură cu achizițiile de roți din aluminiu realizate de producătorii de autoturisme. Din motivele stabilite în special în considerentele 174-177 din regulamentul provizoriu, această abordare include doar roțile din aluminiu destinate segmentului FOE. Producătorii de autoturisme care cooperează în anchetă au confirmat că au achiziționat roți din aluminiu ca urmare a unor licitații. Dată fiind natura licitațiilor, modelele care au „sursă dublă” trebuie să fie la fel din toate punctele de vedere, indiferent dacă sunt achiziționate din RPC sau din UE. Pentru a se asigura cel mai ridicat nivel posibil de comparație între produsele de import chinezești și cele din UE, s-a efectuat comparația NCP cu NCP, separat pentru fiecare mare producător de autoturisme identificat în datele furnizate atât de producătorii din UE incluși în eșantion, cât și de exportatorii cooperanți din China. Contrar afirmațiilor unora dintre părți, acest nivel al taxelor nu reprezintă sub nicio formă o consecință a ajustării, însă identifică faptul că taxa trebuie stabilită la un nivel adecvat pentru remedierea prejudiciului suferit de industria din Uniune.

9.1.2.1.   Informații utilizate ca bază de calcul

| (169) | Părțile au afirmat că nivelul de eliminare a prejudiciului s-a calculat pe baza licitațiilor, deși informațiile cu privire la licitații nu au fost solicitate nici în cursul anchetei, nici nu au fost puse la dispoziție în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate. |
| --- | --- |

(169)

Părțile au afirmat că nivelul de eliminare a prejudiciului s-a calculat pe baza licitațiilor, deși informațiile cu privire la licitații nu au fost solicitate nici în cursul anchetei, nici nu au fost puse la dispoziție în dosarul deschis pentru consultare de către părțile interesate.

| (170) | Cu toate că în descrierea metodologiei utilizate pentru calcularea nivelului taxei au fost menționate licitațiile, această trimitere a fost doar o referință la tipul procedurilor de achiziție utilizate de producătorii de autoturisme care garantau că roțile provenite din sursă dublă urmau să fie la fel și că putea fi obținut un nivel mai ridicat de comparabilitate. Nu a fost o trimitere la sursele de informații pe baza cărora s-au realizat calculele. |
| --- | --- |

(170)

Cu toate că în descrierea metodologiei utilizate pentru calcularea nivelului taxei au fost menționate licitațiile, această trimitere a fost doar o referință la tipul procedurilor de achiziție utilizate de producătorii de autoturisme care garantau că roțile provenite din sursă dublă urmau să fie la fel și că putea fi obținut un nivel mai ridicat de comparabilitate. Nu a fost o trimitere la sursele de informații pe baza cărora s-au realizat calculele.

| (171) | Dimpotrivă, calculele s-au realizat în conformitate cu practica uzuală bazată pe liste tranzacție - cu - tranzacție furnizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion și de producătorii din UE. Echivalența NCP s-a realizat la nivel de producător de autoturisme, respectiv în cadrul unui grup de tranzacții identificate ca vânzări ale exportatorilor și ale producătorilor din UE către producătorul de autoturisme în cauză. Aceste date au fost confirmate pe deplin. |
| --- | --- |

(171)

Dimpotrivă, calculele s-au realizat în conformitate cu practica uzuală bazată pe liste tranzacție - cu - tranzacție furnizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion și de producătorii din UE. Echivalența NCP s-a realizat la nivel de producător de autoturisme, respectiv în cadrul unui grup de tranzacții identificate ca vânzări ale exportatorilor și ale producătorilor din UE către producătorul de autoturisme în cauză. Aceste date au fost confirmate pe deplin.

9.1.2.2.   Ajustări

| (172) | Observațiile părților s-au axat în continuare pe ajustările făcute calculelor. Comisia a acceptat unele dintre aceste observații. |
| --- | --- |

(172)

Observațiile părților s-au axat în continuare pe ajustările făcute calculelor. Comisia a acceptat unele dintre aceste observații.

| (173) | Se reamintește faptul că prețurile CIF ale exportatorilor chinezi au fost ajustate în sus prin adăugarea a 7,6 %: 4,5 % taxe vamale plus 3,1 % alte costuri de import. Pentru a construi un cost țintă pe baza prețului de vânzare curent al producătorilor din UE, trebuie făcute două adaosuri:






  1. | adăugarea a 5,4 % pe baza cifrei de afaceri pentru a ajunge la nivelul costului de producție (a se reține că aceasta este pierderea medie ponderată pentru producătorii de roți din UE determinată pentru PA), |
| --- | --- | --- |

(173)

Se reamintește faptul că prețurile CIF ale exportatorilor chinezi au fost ajustate în sus prin adăugarea a 7,6 %: 4,5 % taxe vamale plus 3,1 % alte costuri de import. Pentru a construi un cost țintă pe baza prețului de vânzare curent al producătorilor din UE, trebuie făcute două adaosuri:

1.

adăugarea a 5,4 % pe baza cifrei de afaceri pentru a ajunge la nivelul costului de producție (a se reține că aceasta este pierderea medie ponderată pentru producătorii de roți din UE determinată pentru PA),

| 2. | adăugarea a 3,2 % pe baza cifrei de afaceri la costul de producție [calculat la punctul (1)] pentru a se asigura un profit rezonabil și pentru a se ajunge la prețul țintă. Cei 3,2 % corespund profitului obținut de industria din UE în 2006, primul an al perioadei considerate, când rezultatele financiare ale producătorilor din Uniune nu erau încă afectate de dumpingul prejudiciabil. |
| --- | --- |

2.

adăugarea a 3,2 % pe baza cifrei de afaceri la costul de producție [calculat la punctul (1)] pentru a se asigura un profit rezonabil și pentru a se ajunge la prețul țintă. Cei 3,2 % corespund profitului obținut de industria din UE în 2006, primul an al perioadei considerate, când rezultatele financiare ale producătorilor din Uniune nu erau încă afectate de dumpingul prejudiciabil.

| (174) | În ceea ce privește taxele vamale, înainte de inițierea procedurii, prețurile de import au fost ajustate în sus cu 4,5 %. Această taxă corespunde taxei vamale aplicate codului NC 8708 70 50. Cu toate acestea, codul NC 8708 70 10 este cel care vizează, în principiu, roțile de aluminiu pentru industria de montaj (respectiv FOE), și nu codul NC 8708 70 50. Importurilor aferente acestui cod le este aplicabilă o taxă de 3 %. Dată fiind metodologia utilizată pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, care se bazează pe segmentul FOE, și ținând cont de observațiile părților după instituirea măsurilor provizorii, se consideră adecvat, pentru a se asigura coerența în abordare, să se utilizeze taxa vamală de 3 %. |
| --- | --- |

(174)

În ceea ce privește taxele vamale, înainte de inițierea procedurii, prețurile de import au fost ajustate în sus cu 4,5 %. Această taxă corespunde taxei vamale aplicate codului NC 8708 70 50. Cu toate acestea, codul NC 8708 70 10 este cel care vizează, în principiu, roțile de aluminiu pentru industria de montaj (respectiv FOE), și nu codul NC 8708 70 50. Importurilor aferente acestui cod le este aplicabilă o taxă de 3 %. Dată fiind metodologia utilizată pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, care se bazează pe segmentul FOE, și ținând cont de observațiile părților după instituirea măsurilor provizorii, se consideră adecvat, pentru a se asigura coerența în abordare, să se utilizeze taxa vamală de 3 %.

| (175) | Cu privire la profitul țintă, părțile au afirmat că această marjă de profit a fost calculată atât pentru producătorii FOE, cât și pentru cei AM și ar putea să urce calculele care au la bază doar tranzacții FOE. Având în vedere observațiile părților, Comisia a ajustat aceste calcule aplicând coeficienți de pierdere și de profit calculați doar pentru roțile FOE (–5,7 % și respectiv 3,1 %, a se vedea considerentul 106 și următoarele de mai sus). |
| --- | --- |

(175)

Cu privire la profitul țintă, părțile au afirmat că această marjă de profit a fost calculată atât pentru producătorii FOE, cât și pentru cei AM și ar putea să urce calculele care au la bază doar tranzacții FOE. Având în vedere observațiile părților, Comisia a ajustat aceste calcule aplicând coeficienți de pierdere și de profit calculați doar pentru roțile FOE (–5,7 % și respectiv 3,1 %, a se vedea considerentul 106 și următoarele de mai sus).

| (176) | Pe de altă parte, părțile au argumentat că nivelul profitului ar trebui ajustat în jos pentru a reflecta impactul crizei. Cu toate acestea, este o practică frecventă aplicarea unei marje de profit pe care industria ar obține-o în absența practicilor de dumping. Alte cauze ale prejudiciului, chiar dacă au o contribuție, nu au fost individualizate în calculul profitului țintă. |
| --- | --- |

(176)

Pe de altă parte, părțile au argumentat că nivelul profitului ar trebui ajustat în jos pentru a reflecta impactul crizei. Cu toate acestea, este o practică frecventă aplicarea unei marje de profit pe care industria ar obține-o în absența practicilor de dumping. Alte cauze ale prejudiciului, chiar dacă au o contribuție, nu au fost individualizate în calculul profitului țintă.

| (177) | Anumite părți au afirmat că metodologia utilizată pentru calculul nivelului de eliminare a prejudiciului a încălcat metodologia dispusă de regulamentul de bază. Cu toate acestea, regulamentul de bază nu dispune nicio metodă anume pentru stabilirea nivelului de eliminare a prejudiciului. Metoda pentru stabilirea acestui nivel trebuie analizată în funcție de elementele specifice ale cazului. Așa cum s-a explicat în regulamentul provizoriu și în altă parte a prezentului regulament, elementele cazului vin în sprijinul utilizării metodologiei folosite de instituții. Mai mult, trebuie remarcat faptul că nivelurile de subcotare din regulamentul provizoriu și din considerentul 93 de mai sus reprezintă un indiciu al faptului că nivelurile de subcotare a prețurilor de referință care folosesc abordarea sugerată de unele dintre părți ar fi mult mai mari. |
| --- | --- |

(177)

Anumite părți au afirmat că metodologia utilizată pentru calculul nivelului de eliminare a prejudiciului a încălcat metodologia dispusă de regulamentul de bază. Cu toate acestea, regulamentul de bază nu dispune nicio metodă anume pentru stabilirea nivelului de eliminare a prejudiciului. Metoda pentru stabilirea acestui nivel trebuie analizată în funcție de elementele specifice ale cazului. Așa cum s-a explicat în regulamentul provizoriu și în altă parte a prezentului regulament, elementele cazului vin în sprijinul utilizării metodologiei folosite de instituții. Mai mult, trebuie remarcat faptul că nivelurile de subcotare din regulamentul provizoriu și din considerentul 93 de mai sus reprezintă un indiciu al faptului că nivelurile de subcotare a prețurilor de referință care folosesc abordarea sugerată de unele dintre părți ar fi mult mai mari.

| (178) | Ținând cont de aceste modificări, valoarea taxei vamale se ridică la 22,3 %. |
| --- | --- |

(178)

Ținând cont de aceste modificări, valoarea taxei vamale se ridică la 22,3 %.

9.1.2.3.   Aplicabilitatea „taxei FOE” pentru vânzările AM

| (179) | Una dintre părți a afirmat că nu era adecvat să se calculeze nivelul de eliminare a prejudiciului doar pe baza vânzărilor FOE, atâta timp cât taxa era aplicabilă și roților AM. Cu toate acestea, așa cum s-a explicat mai sus (precum și la punctele 174-177 din regulamentul provizoriu), această abordare este adecvată pentru prezentul caz, în special deoarece 85 % dintre vânzările producătorilor din Uniune au legătură cu segmentul FOE. |
| --- | --- |

(179)

Una dintre părți a afirmat că nu era adecvat să se calculeze nivelul de eliminare a prejudiciului doar pe baza vânzărilor FOE, atâta timp cât taxa era aplicabilă și roților AM. Cu toate acestea, așa cum s-a explicat mai sus (precum și la punctele 174-177 din regulamentul provizoriu), această abordare este adecvată pentru prezentul caz, în special deoarece 85 % dintre vânzările producătorilor din Uniune au legătură cu segmentul FOE.

| (180) | Abordarea utilizată de Comisie prin care calcularea elementului de eliminare a prejudiciului a fost limitată doar la FOE a fost cea mai potrivită. O abordare diferită nu părea a fi potrivită deoarece ar fi condus la o situație în care un set de date privind exporturile axat mai mult pe AM ar fi fost comparat cu cele ale industriei din UE care vinde predominant pe segmentul FOE. |
| --- | --- |

(180)

Abordarea utilizată de Comisie prin care calcularea elementului de eliminare a prejudiciului a fost limitată doar la FOE a fost cea mai potrivită. O abordare diferită nu părea a fi potrivită deoarece ar fi condus la o situație în care un set de date privind exporturile axat mai mult pe AM ar fi fost comparat cu cele ale industriei din UE care vinde predominant pe segmentul FOE.

| (181) | Abordarea utilizată este justificată și rezonabilă dat fiind că scopul măsurii este de a elimina prejudiciul adus industriei din UE. Aceasta garantează faptul că taxa nu a fost stabilită la un nivel mai mare decât era necesar pentru a elimina prejudiciul. |
| --- | --- |

(181)

Abordarea utilizată este justificată și rezonabilă dat fiind că scopul măsurii este de a elimina prejudiciul adus industriei din UE. Aceasta garantează faptul că taxa nu a fost stabilită la un nivel mai mare decât era necesar pentru a elimina prejudiciul.

9.1.2.4.   Caracterul neaplicabil și obligația de a stabili o taxă individuală pentru acei operatori cărora li s-a acordat TI

| (182) | Una dintre părți a afirmat că, spre deosebire de primul paragraf al articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, al doilea paragraf nu prevede posibilitatea de a nu preciza taxa individuală. Drept urmare, aceasta argumenta că excepția în legătură cu caracterul impracticabil nu ar putea fi aplicată în cazul de față și că obligația de a stabili o taxă vamală individuală pentru acei exportatori cărora li s-a acordat TI rămâne valabilă. |
| --- | --- |

(182)

Una dintre părți a afirmat că, spre deosebire de primul paragraf al articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, al doilea paragraf nu prevede posibilitatea de a nu preciza taxa individuală. Drept urmare, aceasta argumenta că excepția în legătură cu caracterul impracticabil nu ar putea fi aplicată în cazul de față și că obligația de a stabili o taxă vamală individuală pentru acei exportatori cărora li s-a acordat TI rămâne valabilă.

| (183) | Anumite părți au afirmat, de asemenea, că acest caracter impracticabil se datora doar metodologiei utilizate; astfel, acesta a fost „autoindus” de către Comisie. Părțile au afirmat că toate datele transmise de către producătorii-exportatori AM s-ar fi aflat la dispoziția Comisiei, permițându-i să includă vânzările AM în calculul nivelului de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(183)

Anumite părți au afirmat, de asemenea, că acest caracter impracticabil se datora doar metodologiei utilizate; astfel, acesta a fost „autoindus” de către Comisie. Părțile au afirmat că toate datele transmise de către producătorii-exportatori AM s-ar fi aflat la dispoziția Comisiei, permițându-i să includă vânzările AM în calculul nivelului de eliminare a prejudiciului.

| (184) | În sfârșit, anumite părți au afirmat că, întrucât Comisia a putut calcula subcotarea separat pentru segmentele FOE și AM, aceasta trebuie să poată calcula și subcotarea prețurilor de referință. Un argument final a fost că prețurile AM ar putea fi comparate cu prețurile FOE deoarece construcția NCP nu face distincție între cele două segmente. |
| --- | --- |

(184)

În sfârșit, anumite părți au afirmat că, întrucât Comisia a putut calcula subcotarea separat pentru segmentele FOE și AM, aceasta trebuie să poată calcula și subcotarea prețurilor de referință. Un argument final a fost că prețurile AM ar putea fi comparate cu prețurile FOE deoarece construcția NCP nu face distincție între cele două segmente.

| (185) | În ceea ce privește primul argument, este adevărat că articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pleacă de la premiza că, dacă unui operator i s-a acordat TI, va fi posibil să se precizeze o taxă individuală pentru acesta. Cu toate acestea, în acest caz particular, o astfel de precizare ar fi nerealizabilă și/sau inadecvată. Motivul este că, așa cum s-a explicat mai sus, pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului este necesar să se concentreze asupra vânzărilor FOE. Mai mult decât atât, cu referire la toți producătorii cărora li s-a acordat TI, o taxă bazată și pe vânzările lor AM ar fi nepotrivit de mare, respectiv ar depăși ceea ce le-ar fi garantat în circumstanțele acestui caz particular pentru a elimina prejudiciul. Aceasta pentru că, așa cum s-a explicat mai sus, un nivel de eliminare a prejudiciului de 22,3 % este suficient pentru a proteja producătorii din Uniune și piața lor primară (FOE). O taxă care s-ar baza și pe vânzările AM ale producătorilor respectivi – care, în toate cele trei cazuri de producători cărora li s-a acordat TI, ar fi mai mare – ar fi astfel nejustificat de mare. |
| --- | --- |

(185)

În ceea ce privește primul argument, este adevărat că articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pleacă de la premiza că, dacă unui operator i s-a acordat TI, va fi posibil să se precizeze o taxă individuală pentru acesta. Cu toate acestea, în acest caz particular, o astfel de precizare ar fi nerealizabilă și/sau inadecvată. Motivul este că, așa cum s-a explicat mai sus, pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului este necesar să se concentreze asupra vânzărilor FOE. Mai mult decât atât, cu referire la toți producătorii cărora li s-a acordat TI, o taxă bazată și pe vânzările lor AM ar fi nepotrivit de mare, respectiv ar depăși ceea ce le-ar fi garantat în circumstanțele acestui caz particular pentru a elimina prejudiciul. Aceasta pentru că, așa cum s-a explicat mai sus, un nivel de eliminare a prejudiciului de 22,3 % este suficient pentru a proteja producătorii din Uniune și piața lor primară (FOE). O taxă care s-ar baza și pe vânzările AM ale producătorilor respectivi – care, în toate cele trei cazuri de producători cărora li s-a acordat TI, ar fi mai mare – ar fi astfel nejustificat de mare.

| (186) | Trebuie, de asemenea, menționat că referința la lipsa datelor de încredere din considerentul 182 din regulamentul provizoriu nu are legătură cu calitatea datelor furnizate, ci cu tipul de date utilizate în calcule (echivalența NCP per producător de autoturisme, respectiv compararea modelelor aprovizionate din RPC și din UE de către un anumit producător de autoturisme). Tipul procedurii utilizate pentru aprovizionarea cu roți pe segmentul FOE a oferit posibilitatea obținerii unui nivel mai mare de comparabilitate. Același tip de date, datorită faptului că sunt utilizate proceduri diferite, nu ar fi putut fi furnizat pentru vânzările AM. |
| --- | --- |

(186)

Trebuie, de asemenea, menționat că referința la lipsa datelor de încredere din considerentul 182 din regulamentul provizoriu nu are legătură cu calitatea datelor furnizate, ci cu tipul de date utilizate în calcule (echivalența NCP per producător de autoturisme, respectiv compararea modelelor aprovizionate din RPC și din UE de către un anumit producător de autoturisme). Tipul procedurii utilizate pentru aprovizionarea cu roți pe segmentul FOE a oferit posibilitatea obținerii unui nivel mai mare de comparabilitate. Același tip de date, datorită faptului că sunt utilizate proceduri diferite, nu ar fi putut fi furnizat pentru vânzările AM.

| (187) | Practica de stabilire a prejudiciului în temeiul articolului 3 din regulamentul de bază este separată din punct de vedere legal de stabilirea nivelului taxei. Această a doua practică se realizează odată ce prejudiciul a fost stabilit și are ca scop fixarea unui nivel al taxei care ar fi suficient pentru remedierea prejudiciului. Drept urmare, Comisia a realizat acest calcul în conformitate cu metodologia aleasă. De asemenea, faptul că structura NCP nu includea criteriul canalelor de vânzări nu are legătură cu metodologia utilizată când s-a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(187)

Practica de stabilire a prejudiciului în temeiul articolului 3 din regulamentul de bază este separată din punct de vedere legal de stabilirea nivelului taxei. Această a doua practică se realizează odată ce prejudiciul a fost stabilit și are ca scop fixarea unui nivel al taxei care ar fi suficient pentru remedierea prejudiciului. Drept urmare, Comisia a realizat acest calcul în conformitate cu metodologia aleasă. De asemenea, faptul că structura NCP nu includea criteriul canalelor de vânzări nu are legătură cu metodologia utilizată când s-a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului.

| (188) | Argumentele părților referitoare la aplicarea excepției de caracter impracticabil, precum și la caracterul necondiționat al obligației de a stabili o taxă vamală individuală trebuie să fie respinse. |
| --- | --- |

(188)

Argumentele părților referitoare la aplicarea excepției de caracter impracticabil, precum și la caracterul necondiționat al obligației de a stabili o taxă vamală individuală trebuie să fie respinse.

9.1.2.5.   Reprezentativitatea tranzacțiilor utilizate

| (189) | Criticile părților s-au referit, de asemenea, la faptul că a fost arbitrar calculul nivelului de eliminare a prejudiciului deoarece a selectat doar câteva tranzacții nereprezentative. |
| --- | --- |

(189)

Criticile părților s-au referit, de asemenea, la faptul că a fost arbitrar calculul nivelului de eliminare a prejudiciului deoarece a selectat doar câteva tranzacții nereprezentative.

| (190) | Înainte de toate, părțile au afirmat că acest calcul s-a bazat doar pe un volum nereprezentativ al tranzacțiilor de import din RPC. Se spune că o astfel de abordare contravine Acordului antidumping al OMC (12) deoarece nu poate fi considerată a fi întemeiată pe dovezi concludente. Reclamantul a argumentat că faptul că cea mai mare parte a vânzărilor industriei din UE constau în FOE nu era important, deoarece scopul calculării vânzărilor efectuate sub nivelul prețului de referință este acela de a determina valoarea medie cu care prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping ar trebui crescută pentru a nu determina prejudicii. Calcularea vânzărilor efectuate sub nivelul prețului de referință trebuie să fie reprezentativă pentru importurile care fac obiectul unui dumping, și nu pentru vânzările industriei din UE. O altă parte a afirmat că o astfel de abordare este în contradicție cu propria practică a instituțiilor deoarece, în mod obișnuit, subcotarea și vânzările sub nivelul prețului de referință individuale se ponderează per NCP mai curând pe baza cotei cantităților exportate subcotate și vândute sub nivelul prețului de referință decât pe baza cantităților vândute în UE. |
| --- | --- |

(190)

Înainte de toate, părțile au afirmat că acest calcul s-a bazat doar pe un volum nereprezentativ al tranzacțiilor de import din RPC. Se spune că o astfel de abordare contravine Acordului antidumping al OMC (12) deoarece nu poate fi considerată a fi întemeiată pe dovezi concludente. Reclamantul a argumentat că faptul că cea mai mare parte a vânzărilor industriei din UE constau în FOE nu era important, deoarece scopul calculării vânzărilor efectuate sub nivelul prețului de referință este acela de a determina valoarea medie cu care prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping ar trebui crescută pentru a nu determina prejudicii. Calcularea vânzărilor efectuate sub nivelul prețului de referință trebuie să fie reprezentativă pentru importurile care fac obiectul unui dumping, și nu pentru vânzările industriei din UE. O altă parte a afirmat că o astfel de abordare este în contradicție cu propria practică a instituțiilor deoarece, în mod obișnuit, subcotarea și vânzările sub nivelul prețului de referință individuale se ponderează per NCP mai curând pe baza cotei cantităților exportate subcotate și vândute sub nivelul prețului de referință decât pe baza cantităților vândute în UE.

| (191) | Se reamintește faptul că marja de eliminare a prejudiciului reflectă (pe baza eșantionului) situația a circa 85 % din vânzările industriei din UE, care sunt direcționate către segmentul FOE. Situația specifică de pe piața UE, în care majoritatea vânzărilor sunt direcționate către segmentul FOE, a fost cea care a determinat alegerea metodologiei, și nu problemele de natură tehnică privind calculele ca atare. Această alegere a condus Comisia la compararea prețurilor la nivel de producător de autoturisme, obținând astfel un mai mare nivel de comparabilitate și, în același timp, garantând că nivelul de eliminare a prejudiciului nu este exagerat. |
| --- | --- |

(191)

Se reamintește faptul că marja de eliminare a prejudiciului reflectă (pe baza eșantionului) situația a circa 85 % din vânzările industriei din UE, care sunt direcționate către segmentul FOE. Situația specifică de pe piața UE, în care majoritatea vânzărilor sunt direcționate către segmentul FOE, a fost cea care a determinat alegerea metodologiei, și nu problemele de natură tehnică privind calculele ca atare. Această alegere a condus Comisia la compararea prețurilor la nivel de producător de autoturisme, obținând astfel un mai mare nivel de comparabilitate și, în același timp, garantând că nivelul de eliminare a prejudiciului nu este exagerat.

| (192) | Trebuie reamintit, cu privire la reprezentativitate, faptul că proporția tranzacțiilor de export determinată prin raportarea la totalitatea exporturilor exportatorilor chinezi incluși în eșantion pe segmentul FOE, s-a stabilit a fi mai mare de 55 %. O astfel de proporție a fost considerată ca reprezentativă dată fiind metodologia utilizată pentru calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(192)

Trebuie reamintit, cu privire la reprezentativitate, faptul că proporția tranzacțiilor de export determinată prin raportarea la totalitatea exporturilor exportatorilor chinezi incluși în eșantion pe segmentul FOE, s-a stabilit a fi mai mare de 55 %. O astfel de proporție a fost considerată ca reprezentativă dată fiind metodologia utilizată pentru calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului.

9.1.2.6.   Taxa bazată pe subcotare

| (193) | Una dintre părți a afirmat că marja de prejudiciu ar fi trebuit să se bazeze pe subcotare ca urmare a practicii instituite de Regulamentul (CE) nr. 1531/2002 (13) al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de televizoare color originare din Republica Populară Chineză, Republica Coreea, Malaysia și Thailanda. Într-adevăr, în acest caz taxa se baza pe subcotarea prețurilor, ținând cont de faptul că alți factori decât importurile ce fac obiectul unui dumping se pare că au contribuit la prejudiciul industriei din Uniune și, în al doilea rând, faptul că, la nivel mondial, această industrie, timp de mai mulți ani, nu a realizat profituri sau a realizat profituri foarte mici (14). |
| --- | --- |

(193)

Una dintre părți a afirmat că marja de prejudiciu ar fi trebuit să se bazeze pe subcotare ca urmare a practicii instituite de Regulamentul (CE) nr. 1531/2002 (13) al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de televizoare color originare din Republica Populară Chineză, Republica Coreea, Malaysia și Thailanda. Într-adevăr, în acest caz taxa se baza pe subcotarea prețurilor, ținând cont de faptul că alți factori decât importurile ce fac obiectul unui dumping se pare că au contribuit la prejudiciul industriei din Uniune și, în al doilea rând, faptul că, la nivel mondial, această industrie, timp de mai mulți ani, nu a realizat profituri sau a realizat profituri foarte mici (14).

| (194) | Trebuie remarcat că factorii care au condus la decizia de stabilire a nivelului taxelor la nivelul prețurilor subcotate nu sunt aplicabili în cazul de față. Spre deosebire de cazul televizoarelor color (15), produsul în cauză nu se caracterizează prin niveluri scăzute ale rentabilității. Rentabilitatea a scăzut substanțial ca rezultat al importurilor la preț scăzut din țara în cauză. De asemenea, importurile din alte țări terțe au rămas stabile în cursul perioadei considerate. |
| --- | --- |

(194)

Trebuie remarcat că factorii care au condus la decizia de stabilire a nivelului taxelor la nivelul prețurilor subcotate nu sunt aplicabili în cazul de față. Spre deosebire de cazul televizoarelor color (15), produsul în cauză nu se caracterizează prin niveluri scăzute ale rentabilității. Rentabilitatea a scăzut substanțial ca rezultat al importurilor la preț scăzut din țara în cauză. De asemenea, importurile din alte țări terțe au rămas stabile în cursul perioadei considerate.

9.2.   Constatarea asupra nivelului de eliminare a prejudiciului

| (195) | Abordarea din regulamentul provizoriu cu privire la metodologia utilizată este, prin urmare, confirmată. Ținând cont de observațiile părților cu privire la ajustări, nivelul recalculat al taxei se ridică la valoarea de 22,3 %. |
| --- | --- |

(195)

Abordarea din regulamentul provizoriu cu privire la metodologia utilizată este, prin urmare, confirmată. Ținând cont de observațiile părților cu privire la ajustări, nivelul recalculat al taxei se ridică la valoarea de 22,3 %.

10.   AFIRMAȚIA PRIVIND CIRCUMVENȚIA

| (196) | Părțile au afirmat că este posibil ca măsurile să fie evitate, evidențiind creșterea recentă semnificativă a importurilor de roți din aluminiu din țări a căror producție locală nu este cunoscută. Autoritățile competente au fost avertizate cu privire la aceste evoluții și posibilități, iar problema va fi supravegheată îndeaproape. |
| --- | --- |

(196)

Părțile au afirmat că este posibil ca măsurile să fie evitate, evidențiind creșterea recentă semnificativă a importurilor de roți din aluminiu din țări a căror producție locală nu este cunoscută. Autoritățile competente au fost avertizate cu privire la aceste evoluții și posibilități, iar problema va fi supravegheată îndeaproape.

11.   ANGAJAMENT

| (197) | Un importator independent și-a manifestat interesul privind oferirea unui angajament de preț. Deși nu fusese oferit niciun angajament de preț formal, trebuie remarcat faptul că articolul 8 din regulamentul de bază limitează posibilitatea oferirii angajamentelor de preț exclusiv exportatorilor. Uzanța Comisiei de a nu accepta oferte de angajament de la importatori a fost, de asemenea, acceptată de către Curtea Europeană de Justiție (16), argumentând, inter alia, că acceptarea unui angajament oferit de un importator ar avea ca rezultat încurajarea acestuia în a continua să se aprovizioneze la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(197)

Un importator independent și-a manifestat interesul privind oferirea unui angajament de preț. Deși nu fusese oferit niciun angajament de preț formal, trebuie remarcat faptul că articolul 8 din regulamentul de bază limitează posibilitatea oferirii angajamentelor de preț exclusiv exportatorilor. Uzanța Comisiei de a nu accepta oferte de angajament de la importatori a fost, de asemenea, acceptată de către Curtea Europeană de Justiție (16), argumentând, inter alia, că acceptarea unui angajament oferit de un importator ar avea ca rezultat încurajarea acestuia în a continua să se aprovizioneze la prețuri de dumping.

| (198) | Cei doi producători-exportatori cooperanți chinezi au oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, produsul în cauză prezintă o multitudine de tipuri de produs, ale căror prețuri variază semnificativ (în cazul unei societăți până la 300 %), ceea ce implică un risc foarte ridicat de compensare încrucișată. În plus, tipurile de produs vor evolua în ceea ce privește proiectarea și finisajele. Prin urmare, s-a considerat că produsul nu este adecvat pentru un angajament de preț. În plus, una dintre societăți nu beneficiază nici de statutul de economie de piață, nici de tratament individual, în timp ce pentru cealaltă societate au fost identificate probleme grave de contabilitate, iar structura și gama sa de produse (producția de FEO/AM) au fost considerate prea complexe. Prin urmare, ofertele de angajament au fost respinse. |
| --- | --- |

(198)

Cei doi producători-exportatori cooperanți chinezi au oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, produsul în cauză prezintă o multitudine de tipuri de produs, ale căror prețuri variază semnificativ (în cazul unei societăți până la 300 %), ceea ce implică un risc foarte ridicat de compensare încrucișată. În plus, tipurile de produs vor evolua în ceea ce privește proiectarea și finisajele. Prin urmare, s-a considerat că produsul nu este adecvat pentru un angajament de preț. În plus, una dintre societăți nu beneficiază nici de statutul de economie de piață, nici de tratament individual, în timp ce pentru cealaltă societate au fost identificate probleme grave de contabilitate, iar structura și gama sa de produse (producția de FEO/AM) au fost considerate prea complexe. Prin urmare, ofertele de angajament au fost respinse.

12.   DECLARAȚIE VAMALĂ

| (199) | Datele statistice privind roțile din aluminiu sunt exprimate în mod frecvent în număr de piese. Cu toate acestea, nu există nicio unitate de măsură suplimentară pentru roțile de aluminiu precizată în Nomenclatura combinată prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (17). Prin urmare, se consideră necesar pentru importuri să se asigure introducerea în declarația de punere în liberă circulație nu doar a masei, în kg sau tone, ci și a numărului de piese din produsul în cauză și al anumitor produse având codul NC ex 8716 90 90. |
| --- | --- |

(199)

Datele statistice privind roțile din aluminiu sunt exprimate în mod frecvent în număr de piese. Cu toate acestea, nu există nicio unitate de măsură suplimentară pentru roțile de aluminiu precizată în Nomenclatura combinată prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (17). Prin urmare, se consideră necesar pentru importuri să se asigure introducerea în declarația de punere în liberă circulație nu doar a masei, în kg sau tone, ci și a numărului de piese din produsul în cauză și al anumitor produse având codul NC ex 8716 90 90.

13.   PERCEPEREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII

| (200) | Ținându-se cont de mărimea marjelor de dumping stabilite și de nivelul de prejudiciu cauzat industriei din UE, se consideră necesar ca sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie, stabilită prin regulamentul provizoriu, să se perceapă în mod definitiv, |
| --- | --- |

(200)

Ținându-se cont de mărimea marjelor de dumping stabilite și de nivelul de prejudiciu cauzat industriei din UE, se consideră necesar ca sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie, stabilită prin regulamentul provizoriu, să se perceapă în mod definitiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de roți din aluminiu pentru autovehiculele încadrate la codurile NC 8701-8705, cu sau fără accesoriile acestora, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (coduri TARIC 8708701010 și 8708705010) originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la prețul net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 22,3 %.

(3)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 404/2010 pentru importurile de anumite roți din aluminiu încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (coduri TARIC 8708701010 și 8708705010) originare din Republica Populară Chineză se percep cu titlu definitiv.

Articolul 3

În cazul în care se prezintă o declarație de punere în liberă circulație privind importurile de roți din aluminiu pentru vehiculele încadrate la codul NC 8716, cu sau fără accesoriile acestora, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codul NC ex 8716 90 90, codul TARIC 8716909010 se înscrie în câmpul relevant al respectivei declarații.

Statele membre informează Comisia, lunar, cu privire la numărul de piese importate încadrate la acest cod și la originea acestora.

Articolul 4

În cazul în care se prezintă o declarație de punere în liberă circulație privind produsele menționate la articolele 1 și 3, numărul de piese al produselor importate se înscrie în câmpul relevant al respectivei declarații.

Articolul 5

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 25 octombrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

S. VANACKERE

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 117, 11.5.2010, p. 64.

2

(3)  Cauza T 498/04. Zheijiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd., punctul 85.

3

(4)  Comunitățile Europene – Măsuri compensatorii aplicabile semiconductoarelor pentru memoriile RAM dinamice provenind din Coreea, WT/DS299/R, Raportul Grupului Special din 17 iunie 2005, alineatul (7) 186.

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (JO L 188, 18.7.2009).

5

(6)  Shanghai Excell M&E Enterprise Co. Ltd și Shanghai Adeptech Precision Co. Ltd/Consiliul.

6

(7)  A existat o eroare materială în considerentul 90 din regulamentul provizoriu în care se susținea o creștere de 0,5 % (a fost 0,5 EUR și 1,6 %).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1888/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006, JO L 364, 20.12.2006, p. 68.

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 682/2007 al Consiliului din 18 iunie 2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, JO L 159, 20.6.2007, p. 14.

9

(10)  WT/DS184/AB/R, 23.8.2001, Statele Unite – Măsuri antidumping cu privire la anumite produse din oțel laminat la cald provenind din Japonia.

10

(11)  Considerentele 50-51 din Regulamentul (CE) nr. 1888/2006 al Comisiei.

11

(12)  Acord privind punerea în aplicare a articolului IV din Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994.

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 1531/2002 al Consiliului din 14 august 2002 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de televizoare color originare din Republica Populară Chineză, Republica Coreea, Malaysia și Thailanda și de încheiere a procedurii privind importurile de televizoare color originare din Singapore, JO L 231, 29.8.2002, p. 1.

13

(14)  Ibid. considerentul 229.

14

(15)  Ibid. considerentul 231.

15

(16)  Nashua Corporation și alții/Comisia și Consiliul, cauzele conexate C-133/87 și C-150/87, Rec. 1990 pagina I-719 și Gestetner Holdings plc/Consiliul și Comisia, C-156/87, Rec. 1990 p. I-781.

16

(17)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

17

---

| 28.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 282/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 282/24

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 965/2010 AL CONSILIULUI

din 25 octombrie 2010

de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de gluconat de sodiu originare din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”), după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Măsuri provizorii

| (1) | Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 377/2010 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de gluconat de sodiu în stare uscată originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China” sau „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 377/2010 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de gluconat de sodiu în stare uscată originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China” sau „țara în cauză”).

| (2) | Se reamintește că procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse de Consiliul European al Industriei Chimice (CEFIC) („reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând 100 % din producția totală a Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Se reamintește că procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse de Consiliul European al Industriei Chimice (CEFIC) („reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând 100 % din producția totală a Uniunii.

| (3) | După cum se stipulează în considerentul 13 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioadă de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului, Comisia a analizat datele care acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 până la sfârșitul PA (denumită în continuare „perioadă examinată”). |
| --- | --- |

(3)

După cum se stipulează în considerentul 13 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioadă de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului, Comisia a analizat datele care acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 până la sfârșitul PA (denumită în continuare „perioadă examinată”).

1.2.   Procedura ulterioară

| (4) | Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. În acest sens, au fost efectuate vizite de verificare la următoarele societăți:

  Producători din Uniune:







  — | Roquette GmbH, Germania; |
| --- | --- | --- |

(4)

Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. În acest sens, au fost efectuate vizite de verificare la următoarele societăți:

Producători din Uniune:

—

Roquette GmbH, Germania;

| — | Roquette UK, Regatul Unit. |
| --- | --- |

—

Roquette UK, Regatul Unit.

| (5) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii unor măsuri antidumping definitive asupra importurilor de gluconat de sodiu în stare uscată originare din China, precum și a perceperii definitive a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie (denumită în continuare „comunicarea finală”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. |
| --- | --- |

(5)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii unor măsuri antidumping definitive asupra importurilor de gluconat de sodiu în stare uscată originare din China, precum și a perceperii definitive a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie (denumită în continuare „comunicarea finală”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări.

| (6) | Observațiile prezentate oral și în scris de părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Observațiile prezentate oral și în scris de părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (7) | În lipsa oricăror observații cu privire la produsul în cauză sau la produsul similar, se confirmă considerentele 14 și 17 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(7)

În lipsa oricăror observații cu privire la produsul în cauză sau la produsul similar, se confirmă considerentele 14 și 17 din regulamentul provizoriu.

3.   DUMPING

3.1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)

| (8) | Industria din Uniune (IU) și-a reafirmat rezerva cu privire la TEP acordat producătorului-exportator chinez, Shandong Kaison Biochemical, fără prezentarea niciunui nou element în sprijinul acesteia. |
| --- | --- |

(8)

Industria din Uniune (IU) și-a reafirmat rezerva cu privire la TEP acordat producătorului-exportator chinez, Shandong Kaison Biochemical, fără prezentarea niciunui nou element în sprijinul acesteia.

| (9) | De asemenea, IU a afirmat, fără a prezenta nicio dovadă, că materiile prime utilizate la fabricarea gluconatului de sodiu în stare uscată în China au fost scutite de plata TVA și că cumpărătorului i se poate rambursa un „TVA virtual” de între 13 % și 17 % din achiziții. În această privință, s-a ajuns la concluzia că pentru fabricarea gluconatului de sodiu, materia primă (amidon de porumb) a fost achiziționată de la mai mulți furnizori industriali care prelucrează porumbul (produs agricol) în scopul obținerii amidonului de porumb. În plus, au fost analizate prețurile amidonului de porumb în mari regiuni ale lumii și nu au fost remarcate indicii conform cărora utilizatorii chinezi de amidon de porumb ar fi obținut produsul la prețuri favorabile. De asemenea, au fost verificate mai multe facturi de achiziție a amidonului de porumb și s-a constatat că toate acestea includeau plata TVA-ului. În plus, nu s-a găsit nicio dovadă a faptului că „TVA-ul virtual” ar fi fost rambursat pe baza achizițiilor. Prin urmare, aceste solicitări nu au putut fi acceptate. |
| --- | --- |

(9)

De asemenea, IU a afirmat, fără a prezenta nicio dovadă, că materiile prime utilizate la fabricarea gluconatului de sodiu în stare uscată în China au fost scutite de plata TVA și că cumpărătorului i se poate rambursa un „TVA virtual” de între 13 % și 17 % din achiziții. În această privință, s-a ajuns la concluzia că pentru fabricarea gluconatului de sodiu, materia primă (amidon de porumb) a fost achiziționată de la mai mulți furnizori industriali care prelucrează porumbul (produs agricol) în scopul obținerii amidonului de porumb. În plus, au fost analizate prețurile amidonului de porumb în mari regiuni ale lumii și nu au fost remarcate indicii conform cărora utilizatorii chinezi de amidon de porumb ar fi obținut produsul la prețuri favorabile. De asemenea, au fost verificate mai multe facturi de achiziție a amidonului de porumb și s-a constatat că toate acestea includeau plata TVA-ului. În plus, nu s-a găsit nicio dovadă a faptului că „TVA-ul virtual” ar fi fost rambursat pe baza achizițiilor. Prin urmare, aceste solicitări nu au putut fi acceptate.

| (10) | În lipsa oricăror observații cu privire la TEP, se confirmă considerentele 18-21 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(10)

În lipsa oricăror observații cu privire la TEP, se confirmă considerentele 18-21 din regulamentul provizoriu.

3.2.   Tratamentul individual (TI)

| (11) | În lipsa oricăror observații cu privire la tratamentul individual (TI), se confirmă considerentele 22-25 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(11)

În lipsa oricăror observații cu privire la tratamentul individual (TI), se confirmă considerentele 22-25 din regulamentul provizoriu.

3.3.   Valoarea normală

3.3.1.   Țară analoagă

| (12) | În lipsa oricăror observații privind țara analoagă, se confirmă considerentele 26-32 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(12)

În lipsa oricăror observații privind țara analoagă, se confirmă considerentele 26-32 din regulamentul provizoriu.

3.3.2.   Metodologia aplicată pentru determinarea valorii normale

3.3.2.1.   Pentru societatea căreia i s-a acordat TEP

| (13) | Ar trebui clarificat faptul că, drept rezultat al aplicării metodologiei descrise în considerentele 33-38 din regulamentul provizoriu, valoarea normală nu a avut la bază prețul de pe piața internă al tuturor tranzacțiilor, astfel cum se precizează în considerentul 39 din regulamentul menționat mai sus, ci doar vânzările rentabile, întrucât volumul vânzărilor rentabile a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor. |
| --- | --- |

(13)

Ar trebui clarificat faptul că, drept rezultat al aplicării metodologiei descrise în considerentele 33-38 din regulamentul provizoriu, valoarea normală nu a avut la bază prețul de pe piața internă al tuturor tranzacțiilor, astfel cum se precizează în considerentul 39 din regulamentul menționat mai sus, ci doar vânzările rentabile, întrucât volumul vânzărilor rentabile a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor.

| (14) | În lipsa oricăror alte observații cu privire la metodologia pentru determinarea valorii normale pentru societatea căreia i s-a acordat TEP, se confirmă considerentele 33-38 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(14)

În lipsa oricăror alte observații cu privire la metodologia pentru determinarea valorii normale pentru societatea căreia i s-a acordat TEP, se confirmă considerentele 33-38 din regulamentul provizoriu.

3.3.2.2.   Pentru societatea căreia i s-a acordat TI

| (15) | În lipsa oricăror observații cu privire la metoda de calcul a valorii normale pentru societatea căreia i s-a acordat TI, se confirmă considerentele 40 si 41 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(15)

În lipsa oricăror observații cu privire la metoda de calcul a valorii normale pentru societatea căreia i s-a acordat TI, se confirmă considerentele 40 si 41 din regulamentul provizoriu.

3.4.   Prețul de export

| (16) | În lipsa altor observații cu privire la stabilirea prețului de export, se confirmă considerentul 42 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(16)

În lipsa altor observații cu privire la stabilirea prețului de export, se confirmă considerentul 42 din regulamentul provizoriu.

3.5.   Comparația

| (17) | În lipsa oricăror observații cu privire la comparația dintre valoarea normală și prețul de export, se confirmă considerentele 43 și 44 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(17)

În lipsa oricăror observații cu privire la comparația dintre valoarea normală și prețul de export, se confirmă considerentele 43 și 44 din regulamentul provizoriu.

3.6.   Marjele de dumping

| (18) | În lipsa oricăror observații cu privire la marjele de dumping, se confirmă considerentele 45-50 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(18)

În lipsa oricăror observații cu privire la marjele de dumping, se confirmă considerentele 45-50 din regulamentul provizoriu.

| (19) | Mediile ponderate definitive ale marjelor de dumping, exprimate ca procentaj din prețul de import CIF frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

  Tabelul 1







  Societatea | Marjă de dumping definitivă |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd | 51,1 % |
| Toate celelalte societăți | 79,2 % |

(19)

Mediile ponderate definitive ale marjelor de dumping, exprimate ca procentaj din prețul de import CIF frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

Tabelul 1

Societatea

Marjă de dumping definitivă

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

51,1 %

Toate celelalte societăți

79,2 %

4.   PREJUDICIUL

4.1.   Definiția industriei și producției Uniunii

| (20) | În lipsa oricăror observații privind definiția producției și industriei Uniunii, se confirmă considerentele 51-53 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(20)

În lipsa oricăror observații privind definiția producției și industriei Uniunii, se confirmă considerentele 51-53 din regulamentul provizoriu.

4.2.   Consum la nivelul Uniunii

| (21) | În lipsa oricăror observații cu privire la consumul din Uniune, se confirmă considerentele 54 si 55 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(21)

În lipsa oricăror observații cu privire la consumul din Uniune, se confirmă considerentele 54 si 55 din regulamentul provizoriu.

4.3.   Importuri din China în Uniune

| (22) | Așa cum se precizează în considerentul 34 din prezentul regulament, se subliniază faptul că ulterior impunerii măsurilor provizorii s-au înregistrat unele variații nesemnificative ale valorii vânzărilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, ele nu au avut nici un impact asupra marjelor de subcotare, astfel cum se precizează în considerentul 59 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, se confirmă considerentele 56-59 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(22)

Așa cum se precizează în considerentul 34 din prezentul regulament, se subliniază faptul că ulterior impunerii măsurilor provizorii s-au înregistrat unele variații nesemnificative ale valorii vânzărilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, ele nu au avut nici un impact asupra marjelor de subcotare, astfel cum se precizează în considerentul 59 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, se confirmă considerentele 56-59 din regulamentul provizoriu.

4.4.   Situația economică a industriei din Uniune

| (23) | În urma comunicării constatărilor provizorii, un producător-exportator chinez a contestat aceste constatări, susținând că unii dintre indicatorii principali ai prejudiciului au arătat o evoluție pozitivă între 2008 și PA. |
| --- | --- |

(23)

În urma comunicării constatărilor provizorii, un producător-exportator chinez a contestat aceste constatări, susținând că unii dintre indicatorii principali ai prejudiciului au arătat o evoluție pozitivă între 2008 și PA.

| (24) | În primul rând ar trebui menționat că, în timp ce anumiți indicatori ai prejudiciului au arătat o evoluție oarecum pozitivă între 2008 și PA (de exemplu, volumul producției, cota de piață și investițiile), alți indicatori au pus în evidență evoluții negative (de exemplu, volumul și prețul vânzărilor, precum și rentabilitatea). În această privință, se menționează că articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază prevede că unul sau mai mulți indicatori ai prejudiciului nu sunt decisivi în evaluarea eventualității unui prejudiciu important adus industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(24)

În primul rând ar trebui menționat că, în timp ce anumiți indicatori ai prejudiciului au arătat o evoluție oarecum pozitivă între 2008 și PA (de exemplu, volumul producției, cota de piață și investițiile), alți indicatori au pus în evidență evoluții negative (de exemplu, volumul și prețul vânzărilor, precum și rentabilitatea). În această privință, se menționează că articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază prevede că unul sau mai mulți indicatori ai prejudiciului nu sunt decisivi în evaluarea eventualității unui prejudiciu important adus industriei din Uniune.

| (25) | În plus, perioada luată în considerare acoperă perioada cuprinsă între 2005 și sfârșitul PA. În timpul acestei perioade, majoritatea indicatorilor de prejudiciu au arătat în mod clar o evoluție negativă care a dus la prejudicii materiale de-a lungul PA. Evoluția întrucâtva pozitivă a anumitor indicatori de prejudiciu pe parcursul ultimului an al acestei perioade nu a afectat constatarea privind prejudiciul important. |
| --- | --- |

(25)

În plus, perioada luată în considerare acoperă perioada cuprinsă între 2005 și sfârșitul PA. În timpul acestei perioade, majoritatea indicatorilor de prejudiciu au arătat în mod clar o evoluție negativă care a dus la prejudicii materiale de-a lungul PA. Evoluția întrucâtva pozitivă a anumitor indicatori de prejudiciu pe parcursul ultimului an al acestei perioade nu a afectat constatarea privind prejudiciul important.

| (26) | Ulterior impunerii măsurilor provizorii, răspunsurile la chestionar trimise de alte două sucursale de comercializare ale industriei din Uniune au fost verificate la sediile acestora, astfel cum s-a precizat în considerentul 4. |
| --- | --- |

(26)

Ulterior impunerii măsurilor provizorii, răspunsurile la chestionar trimise de alte două sucursale de comercializare ale industriei din Uniune au fost verificate la sediile acestora, astfel cum s-a precizat în considerentul 4.

| (27) | Ca urmare a acestor verificări, au fost efectuate unele ajustări minore ale valorii totale a vânzărilor pe piața internă și ale costului producției. De asemenea, cifra care reflectă rentabilitatea a fost ușor modificată în consecință. Totuși, aceste modificări nu au avut niciun impact asupra tendințelor și indicilor prețurilor și rentabilității astfel cum s-a stabilit în considerentele 66 și 68, precum și în tabelele 5 și 7 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(27)

Ca urmare a acestor verificări, au fost efectuate unele ajustări minore ale valorii totale a vânzărilor pe piața internă și ale costului producției. De asemenea, cifra care reflectă rentabilitatea a fost ușor modificată în consecință. Totuși, aceste modificări nu au avut niciun impact asupra tendințelor și indicilor prețurilor și rentabilității astfel cum s-a stabilit în considerentele 66 și 68, precum și în tabelele 5 și 7 din regulamentul provizoriu.

| (28) | Prin urmare, constatările la care s-a ajuns în etapa provizorie, și anume că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, se confirmă, iar considerentele 60-79 din regulamentul provizoriu se confirmă. |
| --- | --- |

(28)

Prin urmare, constatările la care s-a ajuns în etapa provizorie, și anume că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, se confirmă, iar considerentele 60-79 din regulamentul provizoriu se confirmă.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (29) | În absența oricăror alte comentarii referitoare la legătura de cauzalitate, se confirmă constatările din considerentele 80-96 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(29)

În absența oricăror alte comentarii referitoare la legătura de cauzalitate, se confirmă constatările din considerentele 80-96 din regulamentul provizoriu.

6.   INTERESUL UNIUNII

| (30) | Un utilizator care a cooperat a susținut că orice creștere a costurilor nu ar putea fi ușor transmisă clienților finali; în consecință, taxele ar avea un impact semnificativ asupra rentabilității lui. |
| --- | --- |

(30)

Un utilizator care a cooperat a susținut că orice creștere a costurilor nu ar putea fi ușor transmisă clienților finali; în consecință, taxele ar avea un impact semnificativ asupra rentabilității lui.

| (31) | Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că acest utilizator a avut marje de profit ridicate, atât în ansamblu, cât și în cazul unei game largi din produsele lui. În cazul multora dintre produsele fabricate de acest utilizator, creșterea așteptată a costului a fost considerată nesemnificativă datorită impactului redus al gluconatului de sodiu asupra costului total de producție și s-a estimat că, în ansamblu, creșterea așteptată a costului ar putea fi absorbită fără a afecta în mod semnificativ rentabilitatea globală. Utilizatorul în cauză a nu a mai pus la dispoziție nicio dovadă sau informație suplimentară în sprijinul afirmației sale. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(31)

Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că acest utilizator a avut marje de profit ridicate, atât în ansamblu, cât și în cazul unei game largi din produsele lui. În cazul multora dintre produsele fabricate de acest utilizator, creșterea așteptată a costului a fost considerată nesemnificativă datorită impactului redus al gluconatului de sodiu asupra costului total de producție și s-a estimat că, în ansamblu, creșterea așteptată a costului ar putea fi absorbită fără a afecta în mod semnificativ rentabilitatea globală. Utilizatorul în cauză a nu a mai pus la dispoziție nicio dovadă sau informație suplimentară în sprijinul afirmației sale. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

| (32) | În lipsa oricăror altor observații cu privire la interesul Uniunii, se confirmă considerentele 97-107 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(32)

În lipsa oricăror altor observații cu privire la interesul Uniunii, se confirmă considerentele 97-107 din regulamentul provizoriu.

7.   MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (33) | Pentru determinarea prețului neprejudiciabil în etapa definitivă, s-a apelat la aceeași metodologie precum cea descrisă în considerentele 111-113 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(33)

Pentru determinarea prețului neprejudiciabil în etapa definitivă, s-a apelat la aceeași metodologie precum cea descrisă în considerentele 111-113 din regulamentul provizoriu.

| (34) | Cu toate acestea, astfel cum se precizează mai sus în considerentul 27, verificarea datelor suplimentare ale industriei din Uniune a permis aplicarea unor corecturi nesemnificative legate de valoarea vânzărilor de pe piața internă, de costul total al producției și de rentabilitate. |
| --- | --- |

(34)

Cu toate acestea, astfel cum se precizează mai sus în considerentul 27, verificarea datelor suplimentare ale industriei din Uniune a permis aplicarea unor corecturi nesemnificative legate de valoarea vânzărilor de pe piața internă, de costul total al producției și de rentabilitate.

| (35) | În absența oricăror altor observații care ar putea modifica constatările privind nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 108-113 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(35)

În absența oricăror altor observații care ar putea modifica constatările privind nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 108-113 din regulamentul provizoriu.

7.2.   Măsuri definitive

| (36) | Având în vedere cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de gluconat de sodiu în stare uscată originare din China, la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. |
| --- | --- |

(36)

Având în vedere cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de gluconat de sodiu în stare uscată originare din China, la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe.

| (37) | Nivelurile taxelor antidumping definitive propuse sunt următoarele:

  Tabelul 2









  Denumire | Marja de prejudiciu | Marja de dumping | Taxa definitivă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co Ltd, Wulian County, Rizhao City | 29,7 % | 5,6 % | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd, Jiaonan City | 27,1 % | 51,1 % | 27,1 % |
| Toate celelalte societăți | 53,2 % | 79,2 % | 53,2 % |

(37)

Nivelurile taxelor antidumping definitive propuse sunt următoarele:

Tabelul 2

Denumire

Marja de prejudiciu

Marja de dumping

Taxa definitivă

Shandong Kaison Biochemical Co Ltd, Wulian County, Rizhao City

29,7 %

5,6 %

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd, Jiaonan City

27,1 %

51,1 %

27,1 %

Toate celelalte societăți

53,2 %

79,2 %

53,2 %

| (38) | Pentru fiecare societate, nivelurile individuale ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa la nivel național aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societățile menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(38)

Pentru fiecare societate, nivelurile individuale ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa la nivel național aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societățile menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (39) | Orice cerere de aplicare a acestor procente de taxă antidumping pentru societățile individuale (de exemplu, ca urmare a unei schimbări de denumire a persoanei juridice sau ca urmare a stabilirii nor noi entități de producție și vânzări) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (3), împreună cu toate informațiile aferente, în special orice modificări ale domeniului de activitate al societății legat de producție, vânzări interne și la export asociate cu, de exemplu, schimbarea de denumire sau schimbarea entităților de vânzare și producție. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei de societăți care beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(39)

Orice cerere de aplicare a acestor procente de taxă antidumping pentru societățile individuale (de exemplu, ca urmare a unei schimbări de denumire a persoanei juridice sau ca urmare a stabilirii nor noi entități de producție și vânzări) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (3), împreună cu toate informațiile aferente, în special orice modificări ale domeniului de activitate al societății legat de producție, vânzări interne și la export asociate cu, de exemplu, schimbarea de denumire sau schimbarea entităților de vânzare și producție. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei de societăți care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

| (40) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei la nivel național ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA. |
| --- | --- |

(40)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei la nivel național ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.

7.3.   Perceperea definitivă a taxelor provizorii

| (41) | Având în vedere amploarea marjelor de dumping constatate, precum și nivelul prejudiciului adus industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă antidumping provizorie, instituită prin regulamentul provizoriu, în limita taxelor definitive instituite. În cazul în care taxele definitive sunt mai mici decât taxele provizorii, sumele colectate provizoriu care depășesc nivelul taxelor definitive antidumping vor fi returnate. |
| --- | --- |

(41)

Având în vedere amploarea marjelor de dumping constatate, precum și nivelul prejudiciului adus industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă antidumping provizorie, instituită prin regulamentul provizoriu, în limita taxelor definitive instituite. În cazul în care taxele definitive sunt mai mici decât taxele provizorii, sumele colectate provizoriu care depășesc nivelul taxelor definitive antidumping vor fi returnate.

7.4.   Monitorizarea specială

| (42) | Pentru a minimaliza riscurile de circumvenție din cauza diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale conțin următoarele elemente: |
| --- | --- |

(42)

Pentru a minimaliza riscurile de circumvenție din cauza diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale conțin următoarele elemente:

| (43) | Punerea la dispoziția autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care trebuie să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură sunt supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți producători. |
| --- | --- |

(43)

Punerea la dispoziția autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care trebuie să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură sunt supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți producători.

| (44) | În cazul în care volumul exporturilor societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, poate fi inițiată o anchetă anticircumvenție. Ancheta poate să examineze, inter alia, necesitatea eliminării nivelurilor taxelor individuale și, în consecință, instituirea unei taxe la nivel național, |
| --- | --- |

(44)

În cazul în care volumul exporturilor societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, poate fi inițiată o anchetă anticircumvenție. Ancheta poate să examineze, inter alia, necesitatea eliminării nivelurilor taxelor individuale și, în consecință, instituirea unei taxe la nivel național,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă privind importurile de gluconat de sodiu în stare uscată având numărul CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 și numărul de înregistrare CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 16 00 (cod TARIC 2918160010) și originar din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de aplicarea taxei, al produselor prezentate la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos este fixat după cum urmează:

| Societatea | Nivelul taxei antidumping (%) | Coduri adiționale TARIC |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co Ltd, Wulian County, Rizhao City | 5,6 | A972 |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd, Jiaonan City | 27,1 | A973 |
| Toate celelalte societăți | 53,2 | A999 |

Societatea

Nivelul taxei antidumping (%)

Coduri adiționale TARIC

Shandong Kaison Biochemical Co Ltd, Wulian County, Rizhao City

5,6

A972

Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd, Jiaonan City

27,1

A973

Toate celelalte societăți

53,2

A999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, la autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru toate celelalte societăți.

(4)   Cu excepția cazurilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 377/2010 privind importurile de gluconat de sodiu în stare uscată având numărul CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 și numărul de înregistrare CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 16 00 (cod TARIC 2918160010), originare din Republica Populară Chineză se percep definitiv la nivelul taxei definitive instituite în conformitate cu articolul 1. Sumele depuse în plus față de nivelul taxei antidumping definitive se eliberează.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 25 octombrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

S. VANACKERE

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 111, 4.5.2010, p. 5.

2

(3)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, biroul N105 04/092, 1049 Bruxelles, Belgia.

3

---

ANEXĂ

Pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, după următorul model:

| 1. | Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

1.

Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială.

| 2. | Următoarea declarație: „Subsemnatul certific prin prezenta că (cantitatea) de gluconat de sodiu vândute la export în Uniunea Europeană și cuprinse în prezenta factură au fost produse de (numele și adresa societății) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte”. |
| --- | --- |

2.

Următoarea declarație: „Subsemnatul certific prin prezenta că (cantitatea) de gluconat de sodiu vândute la export în Uniunea Europeană și cuprinse în prezenta factură au fost produse de (numele și adresa societății) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte”.

| 3. | Data și semnătura. |
| --- | --- |

3.

Data și semnătura.

---

| 28.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 282/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 282/29

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 966/2010 AL COMISIEI

din 27 octombrie 2010

de deschidere a unei anchete privind eventuala eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009 al Consiliului la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză prin importuri de anumite elemente de fixare din fier sau oțel expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din această țară, și de supunere a acestor importuri la înregistrare

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatele (3) și (5),

întrucât:

| (1) | Comisia a decis din proprie inițiativă, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din regulamentul de bază, să deschidă o anchetă asupra unei eventuale eludări a măsurilor antidumping instituite la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(1)

Comisia a decis din proprie inițiativă, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din regulamentul de bază, să deschidă o anchetă asupra unei eventuale eludări a măsurilor antidumping instituite la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză.

A.   PRODUSUL

| (2) | Produsul vizat de posibila eludare constă în anumite elemente de fixare din fier sau oțel, altele decât elementele de fixare din oțel inoxidabil, precum: șuruburi pentru lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul sub 6 mm și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe originare din Republica Populară Chineză, încadrate la codurile NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 și ex 7318 22 00. |
| --- | --- |

(2)

Produsul vizat de posibila eludare constă în anumite elemente de fixare din fier sau oțel, altele decât elementele de fixare din oțel inoxidabil, precum: șuruburi pentru lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul sub 6 mm și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe originare din Republica Populară Chineză, încadrate la codurile NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 și ex 7318 22 00.

| (3) | Produsul care face obiectul anchetei este același cu cel descris în considerentul anterior, dar expediat din Malaysia, indiferent dacă este originar din această țară, încadrat în prezent la aceleași coduri NC ca și produsul în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Produsul care face obiectul anchetei este același cu cel descris în considerentul anterior, dar expediat din Malaysia, indiferent dacă este originar din această țară, încadrat în prezent la aceleași coduri NC ca și produsul în cauză.

B.   MĂSURILE EXISTENTE

| (4) | Măsurile în vigoare la momentul actual și care fac, probabil, obiectul unei eludări, sunt măsuri antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009 al Consiliului (2). |
| --- | --- |

(4)

Măsurile în vigoare la momentul actual și care fac, probabil, obiectul unei eludări, sunt măsuri antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009 al Consiliului (2).

C.   MOTIVELE

| (5) | Comisia are la dispoziție suficiente dovezi prima facie că măsurile antidumping privind importul produsului în cauză sunt eludate prin transbordare prin Malaysia. |
| --- | --- |

(5)

Comisia are la dispoziție suficiente dovezi prima facie că măsurile antidumping privind importul produsului în cauză sunt eludate prin transbordare prin Malaysia.

| (6) | Dovezile prima facie aflate la dispoziția Comisiei sunt următoarele: |
| --- | --- |

(6)

Dovezile prima facie aflate la dispoziția Comisiei sunt următoarele:

| (7) | Ulterior instituirii măsurilor asupra produsului în cauză, a avut loc o modificare semnificativă în configurația schimburilor comerciale implicând exporturi din Republica Populară Chineză și Malaysia în Uniune, pentru această modificare neexistând nici motivare și nici justificare suficientă, alta decât instituirea taxei. |
| --- | --- |

(7)

Ulterior instituirii măsurilor asupra produsului în cauză, a avut loc o modificare semnificativă în configurația schimburilor comerciale implicând exporturi din Republica Populară Chineză și Malaysia în Uniune, pentru această modificare neexistând nici motivare și nici justificare suficientă, alta decât instituirea taxei.

| (8) | Această modificare în configurația schimburilor comerciale pare a rezulta din transbordarea, în Malaysia, a anumitor elemente de fixare din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(8)

Această modificare în configurația schimburilor comerciale pare a rezulta din transbordarea, în Malaysia, a anumitor elemente de fixare din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză.

| (9) | În plus, elemente de probă indică faptul că efectele corective ale măsurilor antidumping existente aplicate produsului în cauză sunt compromise, în ceea ce privește prețul și cantitatea. Un volum semnificativ de importuri ale produsului care face obiectul anchetei pare să fi înlocuit importuri ale produsului în cauză. În plus, există suficiente dovezi care atestă faptul că prețurile acestor importuri în volum sporit sunt mult mai mici decât prețul neprejudiciabil stabilit în cadrul anchetei care a condus la măsurile existente. |
| --- | --- |

(9)

În plus, elemente de probă indică faptul că efectele corective ale măsurilor antidumping existente aplicate produsului în cauză sunt compromise, în ceea ce privește prețul și cantitatea. Un volum semnificativ de importuri ale produsului care face obiectul anchetei pare să fi înlocuit importuri ale produsului în cauză. În plus, există suficiente dovezi care atestă faptul că prețurile acestor importuri în volum sporit sunt mult mai mici decât prețul neprejudiciabil stabilit în cadrul anchetei care a condus la măsurile existente.

| (10) | În sfârșit, Comisia dispune de suficiente dovezi prima facie conform cărora prețurile produsului vizat de anchetă fac obiectul unui dumping față de valoarea normală stabilită în prealabil pentru produsul în cauză. |
| --- | --- |

(10)

În sfârșit, Comisia dispune de suficiente dovezi prima facie conform cărora prețurile produsului vizat de anchetă fac obiectul unui dumping față de valoarea normală stabilită în prealabil pentru produsul în cauză.

| (11) | În cazul în care în cursul procedurii vor fi constatate practici de eludare prin Malaysia, altele decât transbordarea, prevăzute la articolul 13 din regulamentul de bază, acestea ar putea, de asemenea, să fie supuse anchetei. |
| --- | --- |

(11)

În cazul în care în cursul procedurii vor fi constatate practici de eludare prin Malaysia, altele decât transbordarea, prevăzute la articolul 13 din regulamentul de bază, acestea ar putea, de asemenea, să fie supuse anchetei.

D.   PROCEDURA

| (12) | În lumina celor menționate mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că există dovezi suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază și pentru a supune importurile de produs care face obiectul anchetei, indiferent dacă a fost sau nu declarat ca fiind originar din Malaysia, unei proceduri de înregistrare, în conformitate cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(12)

În lumina celor menționate mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că există dovezi suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază și pentru a supune importurile de produs care face obiectul anchetei, indiferent dacă a fost sau nu declarat ca fiind originar din Malaysia, unei proceduri de înregistrare, în conformitate cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.

(a)   Chestionare

| (13) | Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare anchetei, Comisia va trimite chestionare producătorilor-exportatori cunoscuți și asociațiilor de producători-exportatori cunoscute din Malaysia, producătorilor-exportatori cunoscuți și asociațiilor de producători-exportatori cunoscute din Republica Populară Chineză, importatorilor cunoscuți și asociațiilor de importatori cunoscute din Uniune, precum și autorităților din Republica Populară Chineză și Malaysia. Dacă este cazul, se pot solicita informații și industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare anchetei, Comisia va trimite chestionare producătorilor-exportatori cunoscuți și asociațiilor de producători-exportatori cunoscute din Malaysia, producătorilor-exportatori cunoscuți și asociațiilor de producători-exportatori cunoscute din Republica Populară Chineză, importatorilor cunoscuți și asociațiilor de importatori cunoscute din Uniune, precum și autorităților din Republica Populară Chineză și Malaysia. Dacă este cazul, se pot solicita informații și industriei din Uniune.

| (14) | În orice caz, toate părțile interesate ar trebui să ia legătura cu Comisia în acest sens, dar nu mai târziu de termenul stabilit la articolul 3 din prezentul regulament, pentru a afla dacă sunt menționați în solicitare și a solicita un chestionar în termenul stabilit la articolul 3 alineatul (1) din prezentul regulament, având în vedere că termenul stabilit la articolul 3 alineatul (2) din prezentul regulament se aplică tuturor părților interesate. |
| --- | --- |

(14)

În orice caz, toate părțile interesate ar trebui să ia legătura cu Comisia în acest sens, dar nu mai târziu de termenul stabilit la articolul 3 din prezentul regulament, pentru a afla dacă sunt menționați în solicitare și a solicita un chestionar în termenul stabilit la articolul 3 alineatul (1) din prezentul regulament, având în vedere că termenul stabilit la articolul 3 alineatul (2) din prezentul regulament se aplică tuturor părților interesate.

| (15) | Autoritățile din Republica Populară Chineză și din Malaysia vor fi informate despre deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(15)

Autoritățile din Republica Populară Chineză și din Malaysia vor fi informate despre deschiderea anchetei.

(b)   Colectarea informațiilor și desfășurarea audierilor

| (16) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, importurile de produs vizat de anchetă pot fi scutite de la înregistrare sau de la măsuri în cazul în care importul respectiv nu constituie o eludare. |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, importurile de produs vizat de anchetă pot fi scutite de la înregistrare sau de la măsuri în cazul în care importul respectiv nu constituie o eludare.

| (17) | Dat fiind faptul că eventuala eludare a măsurilor intervine în afara Uniunii, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, pot fi acordate scutiri producătorilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel din Malaysia, care pot dovedi că nu sunt în legătură (3) cu nici un producător supus măsurilor (4) și despre care s-a constatat că nu sunt implicați în practicile de eludare definite la articolul 13 alineatele (1) și (2) din regulamentul de bază. Producătorii care doresc să beneficieze de o astfel de scutire ar trebui să prezinte o cerere în acest scop, însoțită în mod corespunzător de elemente de probă, în termenul stabilit la articolul 3 alineatul (3) din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(17)

Dat fiind faptul că eventuala eludare a măsurilor intervine în afara Uniunii, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, pot fi acordate scutiri producătorilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel din Malaysia, care pot dovedi că nu sunt în legătură (3) cu nici un producător supus măsurilor (4) și despre care s-a constatat că nu sunt implicați în practicile de eludare definite la articolul 13 alineatele (1) și (2) din regulamentul de bază. Producătorii care doresc să beneficieze de o astfel de scutire ar trebui să prezinte o cerere în acest scop, însoțită în mod corespunzător de elemente de probă, în termenul stabilit la articolul 3 alineatul (3) din prezentul regulament.

E.   ÎNREGISTRARE

| (18) | În conformitate cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, importarea produsul care face obiectul anchetei ar trebui să facă obiectul unei înregistrări pentru a garanta că, în cazul în care ancheta demonstrează eludarea, poate fi prelevată retroactiv o sumă corespunzătoare în drepturi antidumping începând cu data înregistrării acestor importuri, expediate din Malaysia. |
| --- | --- |

(18)

În conformitate cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, importarea produsul care face obiectul anchetei ar trebui să facă obiectul unei înregistrări pentru a garanta că, în cazul în care ancheta demonstrează eludarea, poate fi prelevată retroactiv o sumă corespunzătoare în drepturi antidumping începând cu data înregistrării acestor importuri, expediate din Malaysia.

F.   TERMENELE

| (19) | În interesul unei bune administrări, ar trebui precizate termenele în care:






  — | părțile interesate se pot face cunoscute Comisiei, pot să îi prezinte acesteia în scris punctele lor de vedere și să transmită răspunsurile la chestionar sau orice alte informații care trebuie să fie luate în considerare pe parcursul anchetei; |
| --- | --- | --- |

(19)

În interesul unei bune administrări, ar trebui precizate termenele în care:

—

părțile interesate se pot face cunoscute Comisiei, pot să îi prezinte acesteia în scris punctele lor de vedere și să transmită răspunsurile la chestionar sau orice alte informații care trebuie să fie luate în considerare pe parcursul anchetei;

| — | producătorii din Malaysia pot să solicite o scutire de la înregistrarea importurilor sau de la măsuri; |
| --- | --- |

—

producătorii din Malaysia pot să solicite o scutire de la înregistrarea importurilor sau de la măsuri;

| — | părțile interesate pot să solicite în scris audierea lor de către Comisie. |
| --- | --- |

—

părțile interesate pot să solicite în scris audierea lor de către Comisie.

| (20) | Trebuie remarcat faptul că exercitarea majorității drepturilor procedurale prevăzute în regulamentul de bază se poate desfășura numai dacă părțile s-au prezentat în termenul menționat la articolul 3 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(20)

Trebuie remarcat faptul că exercitarea majorității drepturilor procedurale prevăzute în regulamentul de bază se poate desfășura numai dacă părțile s-au prezentat în termenul menționat la articolul 3 din prezentul regulament.

G.   LIPSA COOPERĂRII

| (21) | În cazul în care o parte interesată nu permite accesul la informații sau nu furnizează informațiile necesare în termenul prevăzut sau obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili concluzii pozitive sau negative, pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(21)

În cazul în care o parte interesată nu permite accesul la informații sau nu furnizează informațiile necesare în termenul prevăzut sau obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili concluzii pozitive sau negative, pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (22) | În cazul în care se constată că o parte interesată a furnizat o informație falsă sau care induce în eroare, această informație nu este luată în considerare și se pot utiliza datele disponibile. Dacă o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și, în consecință, concluziile sunt stabilite în baza probelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, rezultatul anchetei poate fi mai puțin favorabil acelei părți decât dacă aceasta ar fi cooperat. |
| --- | --- |

(22)

În cazul în care se constată că o parte interesată a furnizat o informație falsă sau care induce în eroare, această informație nu este luată în considerare și se pot utiliza datele disponibile. Dacă o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și, în consecință, concluziile sunt stabilite în baza probelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, rezultatul anchetei poate fi mai puțin favorabil acelei părți decât dacă aceasta ar fi cooperat.

H.   CALENDARUL ANCHETEI

| (23) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din regulamentul de bază, ancheta se va încheia în termen de nouă luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din regulamentul de bază, ancheta se va încheia în termen de nouă luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

I.   PRELUCRAREA DATELOR CU CARACTER PERSONAL

| (24) | Se menționează faptul că toate datele cu caracter personal colectate pe parcursul prezentei anchete vor fi utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (5). |
| --- | --- |

(24)

Se menționează faptul că toate datele cu caracter personal colectate pe parcursul prezentei anchete vor fi utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (5).

J.   CONSILIERUL-AUDITOR

| (25) | De asemenea, trebuie menționat faptul că, în cazul în care părțile interesate consideră că întâmpină dificultăți în exercitarea dreptului la apărare, acestea pot solicita intervenția consilierului-auditor din cadrul Direcției Generale Comerț. Acesta acționează în calitate de intermediar între părțile interesate și serviciile Comisiei, oferind, acolo unde este necesar, mediere privind aspectele de procedură care aduc atingere apărării intereselor părților respective în cadrul prezentei proceduri, în special cu privire la aspecte legate de accesul la dosar, confidențialitate, prelungirea termenelor și examinarea opiniilor exprimate în scris și/sau oral. Pentru mai multe informații și detalii de contact, părțile interesate sunt rugate să consulte paginile de internet de pe site-ul Direcției Generale Comerț dedicate consilierului-auditor (http://ec.europa.eu/trade), |
| --- | --- |

(25)

De asemenea, trebuie menționat faptul că, în cazul în care părțile interesate consideră că întâmpină dificultăți în exercitarea dreptului la apărare, acestea pot solicita intervenția consilierului-auditor din cadrul Direcției Generale Comerț. Acesta acționează în calitate de intermediar între părțile interesate și serviciile Comisiei, oferind, acolo unde este necesar, mediere privind aspectele de procedură care aduc atingere apărării intereselor părților respective în cadrul prezentei proceduri, în special cu privire la aspecte legate de accesul la dosar, confidențialitate, prelungirea termenelor și examinarea opiniilor exprimate în scris și/sau oral. Pentru mai multe informații și detalii de contact, părțile interesate sunt rugate să consulte paginile de internet de pe site-ul Direcției Generale Comerț dedicate consilierului-auditor (http://ec.europa.eu/trade),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se deschide o anchetă în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 pentru a se determina dacă importurile în Uniunea Europeană de anumite elemente de fixare din fier sau oțel, altele decât elementele de fixare din oțel inoxidabil, precum: șuruburi pentru lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul sub 6 mm și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe expediate din Malaysia indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din această țară, încadrate în prezent la codurile NC ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 și ex 7318 22 00 (coduri TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149991, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 și 7318220095) eludează măsurile impuse prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009.

Articolul 2

În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, autoritățile vamale sunt invitate să ia măsurile corespunzătoare pentru a înregistra importurile în Uniune identificate la articolul 1 din prezentul regulament.

Înregistrarea expiră la nouă luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Comisia poate, prin intermediul unui regulament, să invite autoritățile vamale să înceteze înregistrarea importurilor în Uniune de produse fabricate de producători care au solicitat o scutire de la înregistrare și despre care s-a constatat că îndeplinesc condițiile pentru acordarea unei scutiri.

Articolul 3

Chestionarele trebuie solicitate Comisiei în termen de 15 zile de la data publicării prezentului regulament în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Pentru ca demersurile părților să fie luate în considerare în timpul anchetei, părțile interesate trebuie să se prezinte, contactând Comisia, și, în lipsa unei prevederi contrare, să își prezinte punctele de vedere în scris și să transmită răspunsurile la chestionare și orice alte informații în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului regulament în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Producătorii din Malaysia care solicită scutirea de la înregistrare a importurilor sau de la măsuri ar trebui să prezinte o solicitare documentată corespunzător în același termen de 37 de zile.

De asemenea, părțile interesate pot să solicite audierea de către Comisie în același termen de 37 de zile.

Orice informații, orice solicitare privind o audiere sau un chestionar, precum și orice solicitare privind scutirea de la înregistrare a importurilor sau de la aplicare a măsurilor trebuie prezentate în scris (nu în format electronic, în lipsa unor dispoziții contrare) și trebuie să se indice numele, adresa, adresa de e-mail, precum și numărul de telefon și de fax ale părții interesate. Toate solicitările comunicate în scris, inclusiv informațiile solicitate prin prezentul regulament, răspunsurile la chestionare și corespondența părților interesate, furnizate cu titlu confidențial, trebuie să poarte mențiunea „Acces limitat” (6) și să fie însoțite, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, de o versiune neconfidențială purtând mențiunea „Versiune destinată consultării de către părțile interesate”.

Adresa Comisiei pentru corespondență:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22978486 |
| E-mail: TRADE-AD-FASTENERS-MALAYSIA@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22978486

E-mail: TRADE-AD-FASTENERS-MALAYSIA@ec.europa.eu

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 octombrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 29, 31.1.2009, p. 1.

2

(3)  In conformitate cu articolul 143 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei referitor la punerea în aplicare a Codului vamal comunitar, persoanele sunt considerate a fi legate între ele numai dacă: (a) una dintre ele face parte din conducerea sau consiliul de administrație al întreprinderii celeilalte persoane și reciproc; (b) au calitatea juridică de asociați; (c) una este angajatul celeilalte; (d) oricare dintre aceste persoane posedă, controlează sau deține direct sau indirect 5 % sau mai mult din acțiunile sau părțile emise cu drept de vot de ambele persoane; (e) una dintre ele o controlează pe cealaltă, direct sau indirect; (f) ambele sunt controlate în mod direct sau indirect de către o a treia persoană; (g) împreună controlează direct sau indirect o a treia persoană; sau (h) acestea sunt membri ai aceleiași familii. Persoanele se consideră ca fiind membri ai aceleiași familii numai dacă sunt legate prin oricare dintre următoarele relații: (i) soț și soție; (ii) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul I; (iii) frați și surori (buni, consangvini și uterini); (iv) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul II; (v) unchi sau mătușă și nepot sau nepoată; (vi) socri și ginere sau noră, (vii) cumnați și cumnate (JO L 253, 11.10.1993, p. 1). În acest context, „persoană” înseamnă orice persoană fizică sau juridică.

3

(4)  Totuși, chiar dacă producătorii au legătură în sensul de mai sus cu societăți supuse măsurilor în vigoare asupra importurilor originare din Republica Populară Chineză (măsurile antidumping originale), o scutire ar putea fi acordată în cazul în care nu există elemente de probă potrivit cărora relația cu societățile supuse măsurilor originale s-a stabilit sau s-a folosit pentru eludarea măsurilor originale.

4

(5)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

5

(6)  Aceasta înseamnă că documentul este destinat exclusiv utilizării interne. Documentul este protejat în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43). Este un document confidențial, în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază și în temeiul articolului 6 din Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994 (Acordul antidumping).

6

---

| 28.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 282/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 282/33

---

Regulamentul (UE) NR. 967/2010 AL COMISIEI

din 27 octombrie 2010

de închidere a vânzărilor prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 446/2010 de deschidere a vânzărilor de unt prin procedură de licitație

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 43 litera (j) coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 446/2010 al Comisiei (2) a deschis vânzarea prin procedură de licitație a untului intrat în depozitare înainte de 1 octombrie 2009, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1272/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului cu privire la achiziționarea și vânzarea produselor agricole în cadrul schemei de intervenție publică (3). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 446/2010 al Comisiei (2) a deschis vânzarea prin procedură de licitație a untului intrat în depozitare înainte de 1 octombrie 2009, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1272/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului cu privire la achiziționarea și vânzarea produselor agricole în cadrul schemei de intervenție publică (3).

| (2) | Având în vedere situația actuală a pieței untului și, în special, situația stocurilor de unt de intervenție, precum și faptul că anumite cantități de unt sunt rezervate în cadrul schemei de distribuție a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune, trebuie închise vânzările deschise prin Regulamentul (UE) nr. 446/2010. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere situația actuală a pieței untului și, în special, situația stocurilor de unt de intervenție, precum și faptul că anumite cantități de unt sunt rezervate în cadrul schemei de distribuție a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune, trebuie închise vânzările deschise prin Regulamentul (UE) nr. 446/2010.

| (3) | Pentru a da pieței un semnal rapid și a asigura o gestionare eficientă a măsurii, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a da pieței un semnal rapid și a asigura o gestionare eficientă a măsurii, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se închid vânzările de unt prin procedură de licitație deschise prin articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 446/2010.

Ofertele primite de agențiile de intervenție din statele membre după ora 11.00 (ora Bruxelles-ului) a zilei de 19 octombrie 2010, precum și după această zi, se resping.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 octombrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Dacian CIOLOŞ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 126, 22.5.2010, p. 17.

2

(3)  JO L 349, 29.12.2009, p. 1.

3

---

| 28.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 282/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 282/34

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 968/2010 AL COMISIEI

din 27 octombrie 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 28 octombrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 octombrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 79,4 |
| MK | 64,0 |
| XS | 73,2 |
| ZZ | 72,2 |
| 0707 00 05 | TR | 140,5 |
| ZZ | 140,5 |
| 0709 90 70 | TR | 130,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0805 50 10 | AR | 68,3 |
| BR | 68,9 |
| CL | 74,1 |
| TR | 89,4 |
| UY | 61,0 |
| ZA | 70,0 |
| ZZ | 72,0 |
| 0806 10 10 | BR | 210,3 |
| TR | 131,5 |
| US | 155,2 |
| ZA | 64,2 |
| ZZ | 140,3 |
| 0808 10 80 | AR | 77,5 |
| CL | 110,6 |
| CN | 89,6 |
| NZ | 101,1 |
| ZA | 75,9 |
| ZZ | 90,9 |
| 0808 20 50 | CN | 67,5 |
| ZZ | 67,5 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MA

79,4

MK

64,0

XS

73,2

ZZ

72,2

0707 00 05

TR

140,5

ZZ

140,5

0709 90 70

TR

130,3

ZZ

130,3

0805 50 10

AR

68,3

BR

68,9

CL

74,1

TR

89,4

UY

61,0

ZA

70,0

ZZ

72,0

0806 10 10

BR

210,3

TR

131,5

US

155,2

ZA

64,2

ZZ

140,3

0808 10 80

AR

77,5

CL

110,6

CN

89,6

NZ

101,1

ZA

75,9

ZZ

90,9

0808 20 50

CN

67,5

ZZ

67,5

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 28.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 282/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 282/36

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 969/2010 AL COMISIEI

din 27 octombrie 2010

privind eliberarea licențelor de import de orez în cadrul contingentelor tarifare deschise pentru subperioada octombrie 2010 prin Regulamentul (CE) nr. 327/98

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2), în special articolul 7 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 327/98 al Comisiei din 10 februarie 1998 privind deschiderea și modul de gestionare a anumitor contingente tarifare pentru importurile de orez și de brizură de orez (3) a deschis și a stabilit modul de gestionare a anumitor contingente tarifare pentru importurile de orez și de brizură de orez, repartizate în funcție de țara de origine și eșalonate pe mai multe subperioade, în conformitate cu anexa IX la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 327/98 al Comisiei din 10 februarie 1998 privind deschiderea și modul de gestionare a anumitor contingente tarifare pentru importurile de orez și de brizură de orez (3) a deschis și a stabilit modul de gestionare a anumitor contingente tarifare pentru importurile de orez și de brizură de orez, repartizate în funcție de țara de origine și eșalonate pe mai multe subperioade, în conformitate cu anexa IX la regulamentul respectiv.

| (2) | Pentru contingentul cu numărul 09.4138 prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 327/98, subperioada unică este luna octombrie. Acest contingent cuprinde excedentul cantităților neutilizate din contingentele cu numerele 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 din subperioada precedentă. Luna octombrie este ultima subperioadă pentru contingentele cu numerele 09.4148 și 09.4168 prevăzute la articolul 1 alineatul (1) literele (b) și (e) din Regulamentul (CE) nr. 327/98, cuprinzând excedentul cantităților neutilizate din subperioada precedentă. |
| --- | --- |

(2)

Pentru contingentul cu numărul 09.4138 prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 327/98, subperioada unică este luna octombrie. Acest contingent cuprinde excedentul cantităților neutilizate din contingentele cu numerele 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 din subperioada precedentă. Luna octombrie este ultima subperioadă pentru contingentele cu numerele 09.4148 și 09.4168 prevăzute la articolul 1 alineatul (1) literele (b) și (e) din Regulamentul (CE) nr. 327/98, cuprinzând excedentul cantităților neutilizate din subperioada precedentă.

| (3) | Din comunicarea efectuată în conformitate cu articolul 8 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 327/98 rezultă că, pentru contingentele cu numerele de ordine 09.4138 și 09.4148, cererile depuse în cursul primelor zece zile lucrătoare ale lunii octombrie 2010 în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din respectivul regulament vizează o cantitate superioară celei disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate. |
| --- | --- |

(3)

Din comunicarea efectuată în conformitate cu articolul 8 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 327/98 rezultă că, pentru contingentele cu numerele de ordine 09.4138 și 09.4148, cererile depuse în cursul primelor zece zile lucrătoare ale lunii octombrie 2010 în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din respectivul regulament vizează o cantitate superioară celei disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate.

| (4) | Este necesar, de asemenea, să se comunice procentajul final de utilizare a fiecărui contingent prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 327/98 în cursul anului 2010, |
| --- | --- |

(4)

Este necesar, de asemenea, să se comunice procentajul final de utilizare a fiecărui contingent prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 327/98 în cursul anului 2010,

| (5) | Pentru a se asigura managementul eficace al procedurii de eliberare a licențelor de import, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare imediat după publicare, |
| --- | --- |

(5)

Pentru a se asigura managementul eficace al procedurii de eliberare a licențelor de import, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare imediat după publicare,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Cererile de licență de import de orez contingentelor cu numerele de ordine 09.4138 și 09.4148 menționate în Regulamentul (CE) nr. 327/98, depuse în cursul primelor zece zile lucrătoare ale lunii octombrie 2010, determină eliberarea licențelor pentru cantitățile solicitate cărora li se aplică coeficientul de atribuire stabiliți în anexa la prezentul regulament.

(2)   Procentajul final de utilizare, în cursul anului 2010, a fiecărui contingent prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 327/98 se regăsește în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 octombrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

2

(3)  JO L 37, 11.2.1998, p. 5.

3

---

ANEXĂ

Cantități de atribuit în cadrul subperioadei octombrie 2010 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 327/98 și procentajele finale de utilizare pentru anul 2010:

| (a) | Contingent de orez albit sau semialbit cu codul NC 1006 30 prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 327/98:








  Origine | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru subperioada octombrie 2010 | Procentajul final de utilizare a contingentului pentru anul 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Statele Unite ale Americii | 09.4127 | | 96,77 % |
| Thailanda | 09.4128 | | 90,36 % |
| Australia | 09.4129 | | 52,94 % |
| Alte origini | 09.4130 | | 100 % |
| Toate țările | 09.4138 | 3,216100 % | 100 % |

(a)

Contingent de orez albit sau semialbit cu codul NC 1006 30 prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 327/98:

Origine

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru subperioada octombrie 2010

Procentajul final de utilizare a contingentului pentru anul 2010

Statele Unite ale Americii

09.4127

96,77 %

Thailanda

09.4128

90,36 %

Australia

09.4129

52,94 %

Alte origini

09.4130

100 %

Toate țările

09.4138

3,216100 %

100 %

| (b) | Contingent de orez decorticat cu codul NC 1006 20 prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 327/98:








  Origine | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru subperioada octombrie 2010 | Procentajul final de utilizare a contingentului pentru anul 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toate țările | 09.4148 | 33,333333 % | 100 % |

(b)

Contingent de orez decorticat cu codul NC 1006 20 prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 327/98:

Origine

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru subperioada octombrie 2010

Procentajul final de utilizare a contingentului pentru anul 2010

Toate țările

09.4148

33,333333 %

100 %

| (c) | Contingent de brizură de orez cu codul NC 1006 40 prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 327/98:







  Origine | Număr de ordine | Procentajul final de utilizare a contingentului pentru anul 2010 |
| --- | --- | --- | --- |
| Thailanda | 09.4149 | 37,90 % |
| Australia | 09.4150 | 0 % |
| Guyana | 09.4152 | 0,78 % |
| Statele Unite ale Americii | 09.4153 | 54,87 % |
| Alte origini | 09.4154 | 100 % |

(c)

Contingent de brizură de orez cu codul NC 1006 40 prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 327/98:

Origine

Număr de ordine

Procentajul final de utilizare a contingentului pentru anul 2010

Thailanda

09.4149

37,90 %

Australia

09.4150

0 %

Guyana

09.4152

0,78 %

Statele Unite ale Americii

09.4153

54,87 %

Alte origini

09.4154

100 %

| (d) | Contingent de orez albit sau semialbit cu codul NC 1006 30 prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 327/98:







  Origine | Număr de ordine | Procentajul final de utilizare a contingentului pentru anul 2010 |
| --- | --- | --- | --- |
| Thailanda | 09.4112 | 100 % |
| Statele Unite ale Americii | 09.4116 | 100 % |
| India | 09.4117 | 100 % |
| Pakistan | 09.4118 | 100 % |
| Alte origini | 09.4119 | 100 % |
| Toate țările | 09.4166 | 100 % |

(d)

Contingent de orez albit sau semialbit cu codul NC 1006 30 prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 327/98:

Origine

Număr de ordine

Procentajul final de utilizare a contingentului pentru anul 2010

Thailanda

09.4112

100 %

Statele Unite ale Americii

09.4116

100 %

India

09.4117

100 %

Pakistan

09.4118

100 %

Alte origini

09.4119

100 %

Toate țările

09.4166

100 %

| (e) | Contingent de brizură de orez cu codul NC 1006 40 prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 327/98:








  Origine | Număr de ordine | Coeficient de atribuire pentru subperioada octombrie 2010 | Procentajul final de utilizare a contingentului pentru anul 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toate țările | 09.4168 | — (1) | 100 % |

(e)

Contingent de brizură de orez cu codul NC 1006 40 prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 327/98:

Origine

Număr de ordine

Coeficient de atribuire pentru subperioada octombrie 2010

Procentajul final de utilizare a contingentului pentru anul 2010

Toate țările

09.4168

— (1)

100 %

---

(1)  Nu mai există cantități disponibile pentru această subperioadă.

---

DECIZII

| 28.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 282/39

---

DECIZIA COMISIEI

din 26 octombrie 2010

de modificare a Deciziei 2010/89/UE privind măsurile tranzitorii în legătură cu aplicarea anumitor cerințe structurale la anumite unități de prelucrare a cărnii, de produse pescărești și de produse din ouă și la anumite depozite frigorifice din România

[notificată cu numărul C(2010) 7269]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/651/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (1), în special articolul 12 al doilea paragraf,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (2), în special articolul 9 al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Decizia 2010/89/UE a Comisiei (3) instituie măsuri tranzitorii în legătură cu aplicarea anumitor cerințe structurale prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 852/2004 și în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 853/2004 la unitățile de prelucrare a cărnii, de produse din ouă și de produse pescărești și la depozitele frigorifice din România enumerate în anexele I-IV la decizia menționată. Atât timp cât aceste unități sunt reglementate de măsuri tranzitorii, produsele care provin din unitățile respective pot fi comercializate numai pe piața internă sau pot fi utilizate doar pentru a fi prelucrate ulterior în unități din România care fac obiectul acelorași măsuri. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2010/89/UE a Comisiei (3) instituie măsuri tranzitorii în legătură cu aplicarea anumitor cerințe structurale prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 852/2004 și în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 853/2004 la unitățile de prelucrare a cărnii, de produse din ouă și de produse pescărești și la depozitele frigorifice din România enumerate în anexele I-IV la decizia menționată. Atât timp cât aceste unități sunt reglementate de măsuri tranzitorii, produsele care provin din unitățile respective pot fi comercializate numai pe piața internă sau pot fi utilizate doar pentru a fi prelucrate ulterior în unități din România care fac obiectul acelorași măsuri.

| (2) | În iulie 2010 autoritățile române au informat în mod oficial Comisia de faptul că, de la intrarea în vigoare a Deciziei 2010/89/UE, nouă unități de prelucrare a cărnii au fost autorizate pentru comerț în interiorul Uniunii, iar patru au fost închise; o unitate de produse pescărești a fost autorizată pentru comerțul în interiorul Uniunii; o unitate de produse din ouă a fost autorizată pentru comerțul în interiorul Uniunii și două depozite frigorifice au fost închise. |
| --- | --- |

(2)

În iulie 2010 autoritățile române au informat în mod oficial Comisia de faptul că, de la intrarea în vigoare a Deciziei 2010/89/UE, nouă unități de prelucrare a cărnii au fost autorizate pentru comerț în interiorul Uniunii, iar patru au fost închise; o unitate de produse pescărești a fost autorizată pentru comerțul în interiorul Uniunii; o unitate de produse din ouă a fost autorizată pentru comerțul în interiorul Uniunii și două depozite frigorifice au fost închise.

| (3) | Având în vedere îmbunătățirile structurale în curs, este oportun ca listele unităților prevăzute în anexele I-IV la Decizia 2010/89/UE să fie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere îmbunătățirile structurale în curs, este oportun ca listele unităților prevăzute în anexele I-IV la Decizia 2010/89/UE să fie modificate în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Listele unităților de prelucrare a cărnii, de produse din ouă și de produse pescărești și depozite frigorifice din România enumerate în anexele I-IV la Decizia 2010/89/UE (denumite în continuare „unități”) se înlocuiesc cu listele unităților din anexele I-IV la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 26 octombrie 2010.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 139, 30.4.2004, p. 1.

1

(2)  JO L 139, 30.4.2004, p. 55.

2

(3)  JO L 40, 13.2.2010, p. 55.

3

---

ANEXA I

„ANEXA I

LISTA UNITĂȚILOR DE PRELUCRARE A CĂRNII

| Nr. | Nr. veterinar | Denumirea unității | Orașul/strada sau satul/județul | Activități |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | UT | CM | CM/PC |
| 1 | AB 927 | SC LIDER PROD CARN SRL | Alba Iulia, jud. Alba, 510340 | | | X | |
| 2 | AB 2771 | SC MONTANA POPA SRL | Blaj, str. Gh. Barițiu, jud. Alba, 515400 | X | X | X | X |
| 3 | AB 3263 | SC TRANSEURO SRL | Ighiu, str. Principală nr. 205 A, jud. Alba, 517360 | X | X | X | X |
| 4 | AG 008 IC | SC CARMEN SRL | Bascov, jud. Argeș, 117045 | X | X | X | X |
| 5 | AG 024 IC | SC RADOR A&E SRL | Bascov, str. Serelor nr. 48, jud. Argeș, 117045 | X | X | X | X |
| 6 | AR 4930 | SC FILIP D IMPEX SRL | Arad, str. Lăcrimioarelor, nr. 4/A, jud. Arad, 310445 | | X | X | |
| 7 | B 40632 | SC MEDEUS & CO SRL | București, str. Parcului nr. 20, sector 1, București, 012329 | | | X | X |
| 8 | BC 4165 | SC TIBERIAS SRL | Răcăciuni, jud. Bacău, 607480 | | | X | |
| 9 | BC 5196 | SC MIRALEX SRL | Loc. Bacău, str. Bicaz nr. 8, jud. Bacău, 600293 | | | X | |
| 10 | BH 223 | SC FLORIAN IMPEX SRL | Oradea, str. Morii nr. 11/B, jud. Bihor, 410577 | | | X | |
| 11 | BH 3001 | SC GLOBAL AGRO PRODEXIM SRL | Sârbi nr. 469, jud. Bihor, 417520 | | X | X | |
| 12 | BH 5185 | SC CARMANGERIE TAVI BOGDAN SRL | Loc. Mihai Bravu nr. 169, jud. Bihor, 417237 | X | | | |
| 13 | BH 5341 | SC ABATOR DARA SRL | Tulca 668 A, jud. Bihor, 417600 | X | | | |
| 14 | BR 62 | SC DORALIMENT SRL | Brăila, jud. Brăila, 810650 | | X | X | X |
| 15 | BR 574 | SC ELECTIV SRL | Comuna Romanu, jud. Brăila, 817115 | X | | | |
| 16 | BR 774 | SC TAZZ TRADE SRL (SC ROFISH GROUP) | Brăila, str. Faleza Portului nr. 2, jud. Brăila, 810529 | | | X | |
| 17 | BT 125 | SC IMPEX DONA SRL | Băisa, jud. Botoșani, 717246 | | | X | |
| 18 | BT 138 | SC SAGROD SRL | Dărăbani, str. Muncitorului, jud. Botoșani, 715100 | X | | X | |
| 19 | BT 140 | SC RAFFAELLO SRL | Tîngeni, jud. Botoșani, 717120 | | | X | |
| 20 | BT 144 | SC AGROCARN COMPANY SRL | Botoșani, str. Pod de Piatra nr. 89, jud. Botoșani, 710350 | | | X | |
| 21 | BT 198 | SC EMANUEL COM SRL | Răchiți, jud. Botoșani, 717310 | X | X | X | |
| 22 | BZ 101 | SC FRASINU SA | Buzău, șos. Sloboziei km 2, jud. Buzău 120360 | X | | | |
| 23 | BZ 115 | SC FERM COM PROD SRL | Căldărăști, jud. Buzău, 125201 | X | | | |
| 24 | BZ 110 | SC CARMOZIMBRUL SRL | Râmnicu Sărat, str. LTL. Sava Rosescu 140, jud. Buzău, 125300 | X | | | |
| 25 | BZ 112 | SC TRI PROD COM SRL | Com. Berca, Sat Valea Nucului, jud. Buzău, 127048 | | X | X | X |
| 26 | CJ 108 | SC TURISM VÂLCELE SRL | Vâlcele FN, jud. Cluj, 407274 | X | | | |
| 27 | CJ 122 | SC RIANA SERV PRODCOM SRL | Iclod FN, jud. Cluj, 407335 | X | X | | |
| 28 | CJ 5519 | SC 2 T PROD SRL | Cluj-Napoca, str. Taberei nr. 3A, jud. Cluj, 400512 | | X | X | X |
| 29 | CS 40 | SC PALALOGA CARNEPREP SRL | Bocșa, str. Binișului nr. 1, jud. Caraș, 325300 | X | X | | |
| 30 | CS 47 | SC GOSPODARUL SRL | Reșița, str. Țerovei, F.N. jud. Caraș, 320044 | X | X | X | X |
| 31 | CT 19 | SC CARNOB SRL | Lumina, str. Lebedelor nr. 1A, jud. Constanța, 907175 | X | | | |
| 32 | DB 3457 | SC NEVAL SRL | Pietroșița, jud. Dâmbovița, 137360 | X | | | |
| 33 | GJ 5 | SC LEXI STAR SRL | Sat Bucureasa, Com. Dănești, jud. Gorj, 217200 | X | X | X | X |
| 34 | GL 3330 | SC KAROMTEC SRL | Tecuci, str. Mihail Kogălniceanu nr. 48, jud. Galați, 805300 | | | X | X |
| 35 | GL 4121 | SC ROMNEF SRL | Munteni, jud. Galați, 807200 | X | | | |
| 36 | HR 73 | SC ELAN TRIDENT SRL | Odorheiu Secuiesc, str. Rákóczi Ferenc 90, jud. Harghita, 535600 | | | X | |
| 37 | HR 153 | SC ARTEIMPEX SRL | Gheorgheni, str. Kossuth Lajos nr. 211, jud. Harghita, 535500 | X | | | |
| 38 | HR 207 | SC DECEAN SRL | M-rea Ciuc, jud. Harghita, 530320 | | X | X | X |
| 39 | HR 263 | SC AVICOOPEX SRL | Cristuru Secuiesc, str. Orban Balays, jud. Harghita, 535400 | | | X | |
| 40 | MM 1609 | SC LABORATOR CARMANGERIE SRL | Baia Mare, str. Gh. Șincai 14, jud. Maramures, 430311 | | X | X | X |
| 41 | MM 4406 | SC CARMANGERIA DALIA SRL | Baia Mare, jud. Maramureș, 430530 | X | X | X | X |
| 42 | MS 3585 | SC CAZADELA SRL | Reghin, str. Oltului nr. 34, jud. Mureș, 545300 | X | | | |
| 43 | NT 33 | SC CORD COMPANY SRL | Roman, str. Bogdan Dragoș nr. 111, jud. Neamț, 611160 | X | | | |
| 44 | NT 549 | SC TCE 3 BRAZI SRL | Zănești, jud. Neamț, 617515 | X | X | X | X |
| 45 | OT 24 | SC SPAR SRL | Potcoava, str. Gării nr. 10, jud. Olt, 237355 | X | X | X | X |
| 46 | OT 2093 | SC COMAGRIMEX SA | Slatina, str. Grigore Alexandrescu nr. 19, jud. Olt, 230049 | | X | X | X |
| 47 | PH 3618 | SC BRUTUS IMPEX SRL | Mănești, jud. Prahova, cod 107375 | X | | | |
| 48 | PH 4417 | SC GOPA SRL | Ploiești, str. Gheorghe Doja nr. 124, jud. Prahova, 100141 | | | X | X |
| 49 | PH 5644 | SC MARAGET PROD SRL | Ploiești, str. Corlătești nr. 15, jud. Prahova, 100532 | X | | | |
| 50 | PH 5878 | SC COMNILIS PROD SRL | Măgureni, str. Filipeștii de Pădure, tarla 24, jud. Prahova, 107350 | | | X | X |
| 51 | PH 6044 | SC ALGRIM CENTER SRL | Bărcănești, jud. Prahova, 107055 | X | | | |
| 52 | PH 6190 | SC BANIPOR SRL | Târg Vechi, jud. Prahova, 107590 | X | | | |
| 53 | SB 111 | SC M&C IMPORT SRL EXPORT | Copșă Mică, sat Târnăvioara nr. 90, jud. Sibiu, 555400 | | X | X | X |
| 54 | SB 126 | SC CAPA PROD SRL | Sibiu, Calea Turnișorului nr. 150, jud. Sibiu, 550048 | | X | X | X |
| 55 | SB 138 | SC MUVI IMPEX SRL | Sibiu, str. Drumul Ocnei nr. 4, jud. Sibiu 550092 | | X | X | X |
| 56 | SV 039 | SC TONIC DISTRIBUTION SRL | Broșteni, jud. Suceava, 727075 | | X | X | X |
| 57 | SV 139 | SC APOLO SRL (SC ADRAS SRL) | Rădăuți, str. Constantin Brâncoveanu, jud. Suceava, 725400 | | X | X | X |
| 58 | SV 217 | SC ROGELYA SRL | Fălticeni, str. Ion Creangă nr. 69, jud. Suceava, 725200 | | X | X | X |
| 59 | SV 5661 | SC HARALD PROD SRL | Măzănaiești, jud. Suceava, 727219 | X | X | X | X |
| 60 | SV 5819 | SC MARA ALEX SRL | Bădeuți, jud. Suceava, 727361 | X | | | |
| 61 | SV5943 | SC SCUZA PROD | Forăști 96, jud. Suceava, 727235 | | X | X | X |
| 62 | SV 5963 | SC DANILEVICI SRL | Gura Humorului, str. Fundătura Ghiocei 2, jud. Suceava, 725300 | X | X | X | X |
| 63 | SV 6071 | SC ANCAROL SRL | Gura Humorului, bd. Bucovina FN, jud. Suceava, 72530 | X | X | X | X |
| 64 | TL 177 | SC GAZDI PROD SRL | Stejaru, jud. Tulcea, 827215 | X | X | | |
| 65 | TL 418 | SC STOLI SRL | Cerna, jud. Tulcea, 827045 | X | | | |
| 66 | TL 686 | SC PIG COM SRL | Satu nou, jud. Tulcea, 827141 | X | | | |
| 67 | TL 782 | SC PROD IMPORT CDC SRL | Frecăței, jud. Tulcea, 827075 | X | X | | |
| 68 | TM 378 | SC VEROMEN SRL | Timișoara, jud. Timiș, 300970 | | X | X | X |
| 69 | TM 2725 | SC RECOSEMTRACT SRL | Recaș, Calea Bazoșului nr. 1, jud. Timiș, 307340 | | X | X | X |
| 70 | TM 4187 | SC FEMADAR SRL | Giroc, str. Gloria nr. 4, jud. Timiș, 307220 | | X | X | X |
| 71 | TM 4297 | SC KENDO SRL | Victor Vlad Delamarina, jud. Timiș, 307460 | X | X | X | X |
| 72 | TM 7438 | SC AMBAX SRL | Timișoara, Calea Buziașului nr. 14, jud. Timiș, 300693 | | X | X | X |
| 73 | TR 10 | SC ROMCIP SA | Salcia, jud. Teleorman, 147300 | X | X | X | X |
| 74 | TR 26 | SC COM GIORGI IMPEX SRL | Alexandria, jud. Teleorman, 140150 | | X | X | |
| 75 | TR 36 | SC AVICOLA COSTESTI SRL | Roșiori de Vede, str. Vadu Vezii 1, jud. Teleorman, 145100 | X | | | |
| 76 | TR 93 | SC MARA PROD COM SRL | Alexandria, str. Abatorului nr. 1 bis, jud. Teleorman, 140106 | | X | X | X |
| 77 | VN 42 | SC STEMARADI SRL | Tătăranu, jud. Vrancea, 627350 | X | | | |
| 78 | VN 3045 | SC VANICAD SRL | Milcov, jud. Vrancea, 627205 | X | | | |
| 79 | VS 2243 | SC CIB SA | Bârlad, Fundătura Elena Doamna nr. 2, jud. Vaslui, 731018 | X | X | X | X |
| 80 | VS 2300 | SC CARACUL SRL | Vaslui, jud. Vaslui, 730233 | X | X | | |
| 81 | AR 92 | SC AGRIPROD SRL | Nădlac, str. Calea Aradului nr.1, jud. Arad, 315500 | X | X | | |
| 82 | AR 294 | SC PRODAGRO CETATE SRL | Siria, Complex zootehnic, jud. Arad | X | X | | |
| 83 | B 120 | SC ROM-SELECT 2000 SRL | București, B-dul Iuliu Maniu nr. 220, sector 6 | | X | | |
| 84 | B 269 | SC FOODICOM SRL | București, str. Cătinei nr. 25, sector 6 | | X | | |
| 85 | BH 103 | SC FLAVOIA SRL (S.C. AVICOLA SALONTA SA) (1) | Salonta, str. Ghestului, nr. 7, jud. Bihor, 415500 | X | X | | |
| 86 | BV 12 | SC DRAKOM SILVA SRL | Codlea extravilan, șos. Codlea Dumbrăvița, jud. Brașov | X | X | | |
| 87 | CJ 109 | SC ONCOS IMPEX SRL | Florești, str. Abatorului nr. 2, jud. Cluj, 407280 | X | X | | |
| 88 | CV 210 | SC ABO-FARM SA (SC NUTRICOD SA) (2) | Sf. Gheorghe, str. Părăului nr. 6, jud. Covasna, 520033 | X | X | | |
| 89 | DJ 34 | SC FELVIO SRL | Bucovăț, Platforma Bucovăț, jud. Dolj | X | X | | |
| 90 | IS 1376 | SC AVICOLA SA IAȘI | Tg Frumos, str. Ștefan cel Mare și Sfânt nr 44, jud. Iași, 705300 | X | X | | |
| 91 | TM 2739 | SC AVIBLAN SRL | Jebel, jud, Timiș, 307235 | X | X | | |

Nr.

Nr. veterinar

Denumirea unității

Orașul/strada sau satul/județul

Activități

A

UT

CM

CM/PC

1

AB 927

SC LIDER PROD CARN SRL

Alba Iulia, jud. Alba, 510340

X

2

AB 2771

SC MONTANA POPA SRL

Blaj, str. Gh. Barițiu, jud. Alba, 515400

X

X

X

X

3

AB 3263

SC TRANSEURO SRL

Ighiu, str. Principală nr. 205 A, jud. Alba, 517360

X

X

X

X

4

AG 008 IC

SC CARMEN SRL

Bascov, jud. Argeș, 117045

X

X

X

X

5

AG 024 IC

SC RADOR A&E SRL

Bascov, str. Serelor nr. 48, jud. Argeș, 117045

X

X

X

X

6

AR 4930

SC FILIP D IMPEX SRL

Arad, str. Lăcrimioarelor, nr. 4/A, jud. Arad, 310445

X

X

7

B 40632

SC MEDEUS & CO SRL

București, str. Parcului nr. 20, sector 1, București, 012329

X

X

8

BC 4165

SC TIBERIAS SRL

Răcăciuni, jud. Bacău, 607480

X

9

BC 5196

SC MIRALEX SRL

Loc. Bacău, str. Bicaz nr. 8, jud. Bacău, 600293

X

10

BH 223

SC FLORIAN IMPEX SRL

Oradea, str. Morii nr. 11/B, jud. Bihor, 410577

X

11

BH 3001

SC GLOBAL AGRO PRODEXIM SRL

Sârbi nr. 469, jud. Bihor, 417520

X

X

12

BH 5185

SC CARMANGERIE TAVI BOGDAN SRL

Loc. Mihai Bravu nr. 169, jud. Bihor, 417237

X

13

BH 5341

SC ABATOR DARA SRL

Tulca 668 A, jud. Bihor, 417600

X

14

BR 62

SC DORALIMENT SRL

Brăila, jud. Brăila, 810650

X

X

X

15

BR 574

SC ELECTIV SRL

Comuna Romanu, jud. Brăila, 817115

X

16

BR 774

SC TAZZ TRADE SRL (SC ROFISH GROUP)

Brăila, str. Faleza Portului nr. 2, jud. Brăila, 810529

X

17

BT 125

SC IMPEX DONA SRL

Băisa, jud. Botoșani, 717246

X

18

BT 138

SC SAGROD SRL

Dărăbani, str. Muncitorului, jud. Botoșani, 715100

X

X

19

BT 140

SC RAFFAELLO SRL

Tîngeni, jud. Botoșani, 717120

X

20

BT 144

SC AGROCARN COMPANY SRL

Botoșani, str. Pod de Piatra nr. 89, jud. Botoșani, 710350

X

21

BT 198

SC EMANUEL COM SRL

Răchiți, jud. Botoșani, 717310

X

X

X

22

BZ 101

SC FRASINU SA

Buzău, șos. Sloboziei km 2, jud. Buzău 120360

X

23

BZ 115

SC FERM COM PROD SRL

Căldărăști, jud. Buzău, 125201

X

24

BZ 110

SC CARMOZIMBRUL SRL

Râmnicu Sărat, str. LTL. Sava Rosescu 140, jud. Buzău, 125300

X

25

BZ 112

SC TRI PROD COM SRL

Com. Berca, Sat Valea Nucului, jud. Buzău, 127048

X

X

X

26

CJ 108

SC TURISM VÂLCELE SRL

Vâlcele FN, jud. Cluj, 407274

X

27

CJ 122

SC RIANA SERV PRODCOM SRL

Iclod FN, jud. Cluj, 407335

X

X

28

CJ 5519

SC 2 T PROD SRL

Cluj-Napoca, str. Taberei nr. 3A, jud. Cluj, 400512

X

X

X

29

CS 40

SC PALALOGA CARNEPREP SRL

Bocșa, str. Binișului nr. 1, jud. Caraș, 325300

X

X

30

CS 47

SC GOSPODARUL SRL

Reșița, str. Țerovei, F.N. jud. Caraș, 320044

X

X

X

X

31

CT 19

SC CARNOB SRL

Lumina, str. Lebedelor nr. 1A, jud. Constanța, 907175

X

32

DB 3457

SC NEVAL SRL

Pietroșița, jud. Dâmbovița, 137360

X

33

GJ 5

SC LEXI STAR SRL

Sat Bucureasa, Com. Dănești, jud. Gorj, 217200

X

X

X

X

34

GL 3330

SC KAROMTEC SRL

Tecuci, str. Mihail Kogălniceanu nr. 48, jud. Galați, 805300

X

X

35

GL 4121

SC ROMNEF SRL

Munteni, jud. Galați, 807200

X

36

HR 73

SC ELAN TRIDENT SRL

Odorheiu Secuiesc, str. Rákóczi Ferenc 90, jud. Harghita, 535600

X

37

HR 153

SC ARTEIMPEX SRL

Gheorgheni, str. Kossuth Lajos nr. 211, jud. Harghita, 535500

X

38

HR 207

SC DECEAN SRL

M-rea Ciuc, jud. Harghita, 530320

X

X

X

39

HR 263

SC AVICOOPEX SRL

Cristuru Secuiesc, str. Orban Balays, jud. Harghita, 535400

X

40

MM 1609

SC LABORATOR CARMANGERIE SRL

Baia Mare, str. Gh. Șincai 14, jud. Maramures, 430311

X

X

X

41

MM 4406

SC CARMANGERIA DALIA SRL

Baia Mare, jud. Maramureș, 430530

X

X

X

X

42

MS 3585

SC CAZADELA SRL

Reghin, str. Oltului nr. 34, jud. Mureș, 545300

X

43

NT 33

SC CORD COMPANY SRL

Roman, str. Bogdan Dragoș nr. 111, jud. Neamț, 611160

X

44

NT 549

SC TCE 3 BRAZI SRL

Zănești, jud. Neamț, 617515

X

X

X

X

45

OT 24

SC SPAR SRL

Potcoava, str. Gării nr. 10, jud. Olt, 237355

X

X

X

X

46

OT 2093

SC COMAGRIMEX SA

Slatina, str. Grigore Alexandrescu nr. 19, jud. Olt, 230049

X

X

X

47

PH 3618

SC BRUTUS IMPEX SRL

Mănești, jud. Prahova, cod 107375

X

48

PH 4417

SC GOPA SRL

Ploiești, str. Gheorghe Doja nr. 124, jud. Prahova, 100141

X

X

49

PH 5644

SC MARAGET PROD SRL

Ploiești, str. Corlătești nr. 15, jud. Prahova, 100532

X

50

PH 5878

SC COMNILIS PROD SRL

Măgureni, str. Filipeștii de Pădure, tarla 24, jud. Prahova, 107350

X

X

51

PH 6044

SC ALGRIM CENTER SRL

Bărcănești, jud. Prahova, 107055

X

52

PH 6190

SC BANIPOR SRL

Târg Vechi, jud. Prahova, 107590

X

53

SB 111

SC M&C IMPORT SRL EXPORT

Copșă Mică, sat Târnăvioara nr. 90, jud. Sibiu, 555400

X

X

X

54

SB 126

SC CAPA PROD SRL

Sibiu, Calea Turnișorului nr. 150, jud. Sibiu, 550048

X

X

X

55

SB 138

SC MUVI IMPEX SRL

Sibiu, str. Drumul Ocnei nr. 4, jud. Sibiu 550092

X

X

X

56

SV 039

SC TONIC DISTRIBUTION SRL

Broșteni, jud. Suceava, 727075

X

X

X

57

SV 139

SC APOLO SRL (SC ADRAS SRL)

Rădăuți, str. Constantin Brâncoveanu, jud. Suceava, 725400

X

X

X

58

SV 217

SC ROGELYA SRL

Fălticeni, str. Ion Creangă nr. 69, jud. Suceava, 725200

X

X

X

59

SV 5661

SC HARALD PROD SRL

Măzănaiești, jud. Suceava, 727219

X

X

X

X

60

SV 5819

SC MARA ALEX SRL

Bădeuți, jud. Suceava, 727361

X

61

SV5943

SC SCUZA PROD

Forăști 96, jud. Suceava, 727235

X

X

X

62

SV 5963

SC DANILEVICI SRL

Gura Humorului, str. Fundătura Ghiocei 2, jud. Suceava, 725300

X

X

X

X

63

SV 6071

SC ANCAROL SRL

Gura Humorului, bd. Bucovina FN, jud. Suceava, 72530

X

X

X

X

64

TL 177

SC GAZDI PROD SRL

Stejaru, jud. Tulcea, 827215

X

X

65

TL 418

SC STOLI SRL

Cerna, jud. Tulcea, 827045

X

66

TL 686

SC PIG COM SRL

Satu nou, jud. Tulcea, 827141

X

67

TL 782

SC PROD IMPORT CDC SRL

Frecăței, jud. Tulcea, 827075

X

X

68

TM 378

SC VEROMEN SRL

Timișoara, jud. Timiș, 300970

X

X

X

69

TM 2725

SC RECOSEMTRACT SRL

Recaș, Calea Bazoșului nr. 1, jud. Timiș, 307340

X

X

X

70

TM 4187

SC FEMADAR SRL

Giroc, str. Gloria nr. 4, jud. Timiș, 307220

X

X

X

71

TM 4297

SC KENDO SRL

Victor Vlad Delamarina, jud. Timiș, 307460

X

X

X

X

72

TM 7438

SC AMBAX SRL

Timișoara, Calea Buziașului nr. 14, jud. Timiș, 300693

X

X

X

73

TR 10

SC ROMCIP SA

Salcia, jud. Teleorman, 147300

X

X

X

X

74

TR 26

SC COM GIORGI IMPEX SRL

Alexandria, jud. Teleorman, 140150

X

X

75

TR 36

SC AVICOLA COSTESTI SRL

Roșiori de Vede, str. Vadu Vezii 1, jud. Teleorman, 145100

X

76

TR 93

SC MARA PROD COM SRL

Alexandria, str. Abatorului nr. 1 bis, jud. Teleorman, 140106

X

X

X

77

VN 42

SC STEMARADI SRL

Tătăranu, jud. Vrancea, 627350

X

78

VN 3045

SC VANICAD SRL

Milcov, jud. Vrancea, 627205

X

79

VS 2243

SC CIB SA

Bârlad, Fundătura Elena Doamna nr. 2, jud. Vaslui, 731018

X

X

X

X

80

VS 2300

SC CARACUL SRL

Vaslui, jud. Vaslui, 730233

X

X

81

AR 92

SC AGRIPROD SRL

Nădlac, str. Calea Aradului nr.1, jud. Arad, 315500

X

X

82

AR 294

SC PRODAGRO CETATE SRL

Siria, Complex zootehnic, jud. Arad

X

X

83

B 120

SC ROM-SELECT 2000 SRL

București, B-dul Iuliu Maniu nr. 220, sector 6

X

84

B 269

SC FOODICOM SRL

București, str. Cătinei nr. 25, sector 6

X

85

BH 103

SC FLAVOIA SRL (S.C. AVICOLA SALONTA SA) (1)

Salonta, str. Ghestului, nr. 7, jud. Bihor, 415500

X

X

86

BV 12

SC DRAKOM SILVA SRL

Codlea extravilan, șos. Codlea Dumbrăvița, jud. Brașov

X

X

87

CJ 109

SC ONCOS IMPEX SRL

Florești, str. Abatorului nr. 2, jud. Cluj, 407280

X

X

88

CV 210

SC ABO-FARM SA (SC NUTRICOD SA) (2)

Sf. Gheorghe, str. Părăului nr. 6, jud. Covasna, 520033

X

X

89

DJ 34

SC FELVIO SRL

Bucovăț, Platforma Bucovăț, jud. Dolj

X

X

90

IS 1376

SC AVICOLA SA IAȘI

Tg Frumos, str. Ștefan cel Mare și Sfânt nr 44, jud. Iași, 705300

X

X

91

TM 2739

SC AVIBLAN SRL

Jebel, jud, Timiș, 307235

X

X

| A | = | abatoare |
| --- | --- | --- |
| UT | = | unități de tranșare |
| UP | = | unități de prelucrare |
| CM/PC | = | carne măcinată/preparate din carne” |

A

=

abatoare

UT

=

unități de tranșare

UP

=

unități de prelucrare

CM/PC

=

carne măcinată/preparate din carne”

---

(1)  SC. AVICOLA SALONTA SA și-a schimbat denumirea în SC FLAVOIA SRL.

1

(2)  SC. NUTRICOD SA și-a schimbat denumirea în SC ABO-FARM SA.

2

---

ANEXA III

„ANEXA III

LISTA UNITĂȚILOR DE PRODUSE DIN OUĂ

| Nr. | Nr. veterinar | Denumirea unității | Orașul/strada sau satul/județul | Activități |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| UPO | CAO | POL |
| 1 | B 39833 | SC COMPRODCOOP SA BUCUREȘTI (EPP) | București, B-dul Timișoara nr. 52, sector 6, 061333 | X | | |
| 2 | CV 471 | SC ABO-FARM SA (EPC) (SC NUTRICOD SA) (1) | Sf. Gheorghe, str. Jokai Mor FN, jud. Covasna, 520033 | | X | X |
| 3 | GR 3028 | SC AVICOLA BUCUREȘTI SA CSHD MIHĂILEȘTI (EPC) | Mihăilești, jud. Giurgiu, 085200 | | X | |
| 4 | VN 16 | SC AVIPUTNA SA GOLEȘTI (EPC) | Com. Golești, str. Victoriei nr. 22, jud. Vrancea, 627150 | | X | |

Nr.

Nr. veterinar

Denumirea unității

Orașul/strada sau satul/județul

Activități

UPO

CAO

POL

1

B 39833

SC COMPRODCOOP SA BUCUREȘTI (EPP)

București, B-dul Timișoara nr. 52, sector 6, 061333

X

2

CV 471

SC ABO-FARM SA (EPC) (SC NUTRICOD SA) (1)

Sf. Gheorghe, str. Jokai Mor FN, jud. Covasna, 520033

X

X

3

GR 3028

SC AVICOLA BUCUREȘTI SA CSHD MIHĂILEȘTI (EPC)

Mihăilești, jud. Giurgiu, 085200

X

4

VN 16

SC AVIPUTNA SA GOLEȘTI (EPC)

Com. Golești, str. Victoriei nr. 22, jud. Vrancea, 627150

X

| UPO | = | unitate de prelucrare a ouălor |
| --- | --- | --- |
| CAO | = | centru de ambalare a ouălor |
| POL | = | produse din ouă lichide” |

UPO

=

unitate de prelucrare a ouălor

CAO

=

centru de ambalare a ouălor

POL

=

produse din ouă lichide”

---

(1)  SC NUTRICOD SA și-a schimbat denumirea în SC ABO-FARM SA.

1

---

ANEXA IV

„ANEXA IV

LISTA DEPOZITELOR FRIGORIFICE

| Nr. | Nr. veterinar | Denumirea unității | Orașul/strada sau satul/județul | Activități |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DF |
| 1 | BC 1034 | SC AGRICOLA INT. SRL | Bacău, Calea Moldovei 16, jud. Bacău, 600352 | X |
| 2 | CT 8070 | SC MIRICOS SRL | Constanța, șos. Interioară nr. 1, jud. Constanța, 900229 | X |
| 3 | CT 146 | SC FRIAL SA | Constanța, Port Constanța, Dana 53, jud. Constanța, 900900 | X |

Nr.

Nr. veterinar

Denumirea unității

Orașul/strada sau satul/județul

Activități

DF

1

BC 1034

SC AGRICOLA INT. SRL

Bacău, Calea Moldovei 16, jud. Bacău, 600352

X

2

CT 8070

SC MIRICOS SRL

Constanța, șos. Interioară nr. 1, jud. Constanța, 900229

X

3

CT 146

SC FRIAL SA

Constanța, Port Constanța, Dana 53, jud. Constanța, 900900

X

| DF | = | depozite frigorifice” |
| --- | --- | --- |

DF

=

depozite frigorifice”

---