# Euroopan unionin L 256/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.256.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 256 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta30. syyskuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.256.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 256

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta30. syyskuu 2010

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 862/2010/EU, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhteiseen Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelmaan (BONUS) (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 862/2010/EU, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhteiseen Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelmaan (BONUS) (
  1
  )

1

1

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 863/2010, annettu 29 päivänä syyskuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 967/2006 muuttamisesta kiintiön ulkopuolella tuotetun sokerin vientiin ja ylijäämämaksun perimiseen sovellettavien määräaikojen osalta | 15 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 864/2010, annettu 29 päivänä syyskuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 17 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 865/2010, annettu 29 päivänä syyskuuta 2010, voin vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksella (EU) N:o 446/2010 aloitetun tarjouskilpailumenettelyn yhteydessä järjestetyssä seitsemännessä yksittäisessä tarjouskilpailussa | 19 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/579/EU |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, luvan antamisesta Saksan liittotasavallalle ja Luxemburgin suurherttuakunnalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 5 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä | 20 |
| | | 2010/580/EU |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, luvan antamisesta Alankomaiden kuningaskunnalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 193 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä | 22 |
| | | 2010/581/EU |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, Puolan tasavallalle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta ja 168 artiklasta poikkeava erityistoimenpide | 24 |
| | | 2010/582/EU |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, Ranskan tasavallalle ja Italian tasavallalle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 5 artiklasta poikkeava erityistoimenpide | 26 |
| | | 2010/583/EU |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, Romanialle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 193 artiklasta poikkeava erityistoimenpide | 27 |
| | | 2010/584/EU |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, Latvian tasavallalle annettavasta luvasta soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä | 29 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 863/2010, annettu 29 päivänä syyskuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 967/2006 muuttamisesta kiintiön ulkopuolella tuotetun sokerin vientiin ja ylijäämämaksun perimiseen sovellettavien määräaikojen osalta

15

Komission asetus (EU) N:o 864/2010, annettu 29 päivänä syyskuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

17

Komission asetus (EU) N:o 865/2010, annettu 29 päivänä syyskuuta 2010, voin vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksella (EU) N:o 446/2010 aloitetun tarjouskilpailumenettelyn yhteydessä järjestetyssä seitsemännessä yksittäisessä tarjouskilpailussa

19

PÄÄTÖKSET

2010/579/EU

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, luvan antamisesta Saksan liittotasavallalle ja Luxemburgin suurherttuakunnalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 5 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä

20

2010/580/EU

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, luvan antamisesta Alankomaiden kuningaskunnalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 193 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä

22

2010/581/EU

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, Puolan tasavallalle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta ja 168 artiklasta poikkeava erityistoimenpide

24

2010/582/EU

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, Ranskan tasavallalle ja Italian tasavallalle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 5 artiklasta poikkeava erityistoimenpide

26

2010/583/EU

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, Romanialle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 193 artiklasta poikkeava erityistoimenpide

27

2010/584/EU

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, Latvian tasavallalle annettavasta luvasta soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä

29

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 43/10/KOL, annettu 10 päivänä helmikuuta 2010, jolla muutetaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdan luetteloa kolmansista maista tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksytyistä rajatarkastusasemista Islannissa ja Norjassa ja kumotaan 21 päivänä toukokuuta 2008 tehty EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 301/08/KOL | 30 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 43/10/KOL, annettu 10 päivänä helmikuuta 2010, jolla muutetaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdan luetteloa kolmansista maista tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksytyistä rajatarkastusasemista Islannissa ja Norjassa ja kumotaan 21 päivänä toukokuuta 2008 tehty EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 301/08/KOL

30

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission asetus (EU) N:o 715/2010, annettu 10 päivänä elokuuta 2010, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta kansantalouden tilinpidon mukauttamiseksi tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 ja tilastollisen toimialoittaisen tuoteluokituksen (CPA) tarkistuksen vuoksi (EUVL L 210, 11.8.2010) | 34 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission asetus (EU) N:o 715/2010, annettu 10 päivänä elokuuta 2010, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta kansantalouden tilinpidon mukauttamiseksi tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 ja tilastollisen toimialoittaisen tuoteluokituksen (CPA) tarkistuksen vuoksi (EUVL L 210, 11.8.2010)

(EUVL L 210, 11.8.2010)

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 256/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 256/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 862/2010/EU,

annettu 22 päivänä syyskuuta 2010,

unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhteiseen Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelmaan (BONUS)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 185 artiklan ja 188 artiklan toisen kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013), jäljempänä ’seitsemäs puiteohjelma’, 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (3) mahdollistetaan yhteisön osallistuminen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 169 artiklassa tarkoitettuihin useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin sekä näiden toimintaohjelmien täytäntöönpanoa koskeviin järjestelmiin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013), jäljempänä ’seitsemäs puiteohjelma’, 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (3) mahdollistetaan yhteisön osallistuminen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 169 artiklassa tarkoitettuihin useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin sekä näiden toimintaohjelmien täytäntöönpanoa koskeviin järjestelmiin.

| (2) | Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö”19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2006/971/EY (4) kannustetaan omaksumaan tieteidenvälinen lähestymistapa tutkimusaiheisiin, jotka ovat relevantteja seitsemännen puiteohjelman yhden tai sitä useamman aihealueen kannalta, ja siinä määritettiin tässä yhteydessä EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteutettava Itämeren yhteistä tutkimusta koskeva toimi yhdeksi alaksi, jolla yhteisö voi osallistua yhteisesti toteutettaviin kansallisiin tutkimusohjelmiin. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö”19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2006/971/EY (4) kannustetaan omaksumaan tieteidenvälinen lähestymistapa tutkimusaiheisiin, jotka ovat relevantteja seitsemännen puiteohjelman yhden tai sitä useamman aihealueen kannalta, ja siinä määritettiin tässä yhteydessä EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteutettava Itämeren yhteistä tutkimusta koskeva toimi yhdeksi alaksi, jolla yhteisö voi osallistua yhteisesti toteutettaviin kansallisiin tutkimusohjelmiin.

| (3) | Itämeren ekosysteemiin, joka on puolisuljettu eurooppalainen sisämeri ja yksi maailman suurimmista murtovesialueista, ovat vakavasti vaikuttaneet monet luonnolliset ja ihmisen toiminnasta johtuvat ympäristöpaineet, kuten mereen laskettujen kemiallisten aseiden, esimerkiksi toisen maailmansodan aikaisten taistelukaasujen, ja raskasmetalliyhdisteiden, orgaanisten aineiden, radioaktiivisten aineiden sekä polttoöljy- ja öljyvuotojen aiheuttama pilaantuminen. Maatalouden kehittyminen Itämeren valuma-alueella on niin ikään aiheuttanut rehevöitymiseen johtavaa lannoitteiden ja orgaanisen materiaalin liiallista käyttöä sekä ei-kotoperäisten vieraiden organismien tuloa ympäristöön. Kalavarojen kestämätön käyttö ja ilmastonmuutos aiheuttavat alkuperäisen biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä. Nämä tekijät ja ihmisen jatkuva toiminta, kuten suoraan Itämeren rannikolla ja sen välittömässä läheisyydessä sekä Itämeren valuma-alueella toteutettavat infrastruktuurihankkeet, ja ekologisesti kestämätön matkailu pilaavat luonnonympäristöä. Kaikki tämä vähentää vakavasti Itämeren ekosysteemin valmiuksia tarjota kestävältä pohjalta tavaroita ja palveluja, joista ihminen on riippuvainen sekä suoraan että välillisesti yhteiskunnallisista, kulttuurisista ja taloudellisista syistä. |
| --- | --- |

(3)

Itämeren ekosysteemiin, joka on puolisuljettu eurooppalainen sisämeri ja yksi maailman suurimmista murtovesialueista, ovat vakavasti vaikuttaneet monet luonnolliset ja ihmisen toiminnasta johtuvat ympäristöpaineet, kuten mereen laskettujen kemiallisten aseiden, esimerkiksi toisen maailmansodan aikaisten taistelukaasujen, ja raskasmetalliyhdisteiden, orgaanisten aineiden, radioaktiivisten aineiden sekä polttoöljy- ja öljyvuotojen aiheuttama pilaantuminen. Maatalouden kehittyminen Itämeren valuma-alueella on niin ikään aiheuttanut rehevöitymiseen johtavaa lannoitteiden ja orgaanisen materiaalin liiallista käyttöä sekä ei-kotoperäisten vieraiden organismien tuloa ympäristöön. Kalavarojen kestämätön käyttö ja ilmastonmuutos aiheuttavat alkuperäisen biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä. Nämä tekijät ja ihmisen jatkuva toiminta, kuten suoraan Itämeren rannikolla ja sen välittömässä läheisyydessä sekä Itämeren valuma-alueella toteutettavat infrastruktuurihankkeet, ja ekologisesti kestämätön matkailu pilaavat luonnonympäristöä. Kaikki tämä vähentää vakavasti Itämeren ekosysteemin valmiuksia tarjota kestävältä pohjalta tavaroita ja palveluja, joista ihminen on riippuvainen sekä suoraan että välillisesti yhteiskunnallisista, kulttuurisista ja taloudellisista syistä.

| (4) | Joulukuun 14 päivänä 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto toi korostetusti esiin huolen Itämeren ympäristön tilasta, mikä on otettu huomioon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 10 päivänä kesäkuuta 2009 antamassa tiedonannossa ”Euroopan unionin strategia Itämeren aluetta varten”. Lisäksi neuvosto kehotti komissiota esittämään ehdotuksen Itämeren aluetta koskevaksi EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaiseksi aloitteeksi. |
| --- | --- |

(4)

Joulukuun 14 päivänä 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto toi korostetusti esiin huolen Itämeren ympäristön tilasta, mikä on otettu huomioon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 10 päivänä kesäkuuta 2009 antamassa tiedonannossa ”Euroopan unionin strategia Itämeren aluetta varten”. Lisäksi neuvosto kehotti komissiota esittämään ehdotuksen Itämeren aluetta koskevaksi EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan mukaiseksi aloitteeksi.

| (5) | Tieteen olisi autettava vastaamaan tällaisiin haasteisiin ja löytämään ratkaisuja Itämeren alueen kiireellisiin ympäristöongelmiin. Tilanteen vakavuus edellyttää kuitenkin, että tämänhetkistä tutkimusta Itämeren alueella vahvistetaan laadullisesti ja määrällisesti kehittämällä ja panemalla täytäntöön täysin yhdennetty lähestymistapa, jossa kaikkien Itämeren valtioiden asianomaiset tutkimusohjelmat voidaan johdonmukaistaa ja keskittää, jotta monimutkaisiin ja kiireellisiin ongelmiin voidaan puuttua koordinoidusti, tehokkaasti ja tuloksekkaasti. |
| --- | --- |

(5)

Tieteen olisi autettava vastaamaan tällaisiin haasteisiin ja löytämään ratkaisuja Itämeren alueen kiireellisiin ympäristöongelmiin. Tilanteen vakavuus edellyttää kuitenkin, että tämänhetkistä tutkimusta Itämeren alueella vahvistetaan laadullisesti ja määrällisesti kehittämällä ja panemalla täytäntöön täysin yhdennetty lähestymistapa, jossa kaikkien Itämeren valtioiden asianomaiset tutkimusohjelmat voidaan johdonmukaistaa ja keskittää, jotta monimutkaisiin ja kiireellisiin ongelmiin voidaan puuttua koordinoidusti, tehokkaasti ja tuloksekkaasti.

| (6) | Yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamia kansallisia tutkimus- ja kehittämisohjelmia tai -toimia tutkimuksen ja kehittämisen tukemiseksi Itämeren alueella ei tällä hetkellä koordinoida riittävän hyvin unionin tasolla, jotta niiden avulla saataisiin koottua välttämätön kriittinen massa strategisilla tutkimuksen ja kehittämisen aloilla. |
| --- | --- |

(6)

Yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamia kansallisia tutkimus- ja kehittämisohjelmia tai -toimia tutkimuksen ja kehittämisen tukemiseksi Itämeren alueella ei tällä hetkellä koordinoida riittävän hyvin unionin tasolla, jotta niiden avulla saataisiin koottua välttämätön kriittinen massa strategisilla tutkimuksen ja kehittämisen aloilla.

| (7) | Lisäksi nykyiset alakohtaiset tutkimusrakenteet, jotka ovat kehittyneet pitkäaikaisten kansallisten politiikkojen tuloksena, ovat kansallisiin hallintojärjestelmiin syvään juurtuneita ja estävät kehittämästä ja rahoittamasta monitieteistä, tieteidenvälistä ja tieteenalarajat ylittävää ympäristötutkimusta, joka on tarpeen Itämeren haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Lisäksi nykyiset alakohtaiset tutkimusrakenteet, jotka ovat kehittyneet pitkäaikaisten kansallisten politiikkojen tuloksena, ovat kansallisiin hallintojärjestelmiin syvään juurtuneita ja estävät kehittämästä ja rahoittamasta monitieteistä, tieteidenvälistä ja tieteenalarajat ylittävää ympäristötutkimusta, joka on tarpeen Itämeren haasteisiin vastaamiseksi.

| (8) | Itämeren maat ovat pitkään harjoittaneet Itämereen liittyvää tutkimusyhteistyötä sekä keskenään että muiden kuin Itämeren maiden kanssa, mutta yhteistyötoimille ei ole toistaiseksi ollut riittäviä rahoitusvaroja, jotta tutkimusvalmiuksia olisi voitu hyödyntää optimaalisesti; syynä tähän ovat olleet kyseisten maiden epätasapainoinen talous- ja kehitystilanne sekä hyvin erilaiset kansalliset tutkimuslinjaukset, tutkimuskohteet ja painopisteet. |
| --- | --- |

(8)

Itämeren maat ovat pitkään harjoittaneet Itämereen liittyvää tutkimusyhteistyötä sekä keskenään että muiden kuin Itämeren maiden kanssa, mutta yhteistyötoimille ei ole toistaiseksi ollut riittäviä rahoitusvaroja, jotta tutkimusvalmiuksia olisi voitu hyödyntää optimaalisesti; syynä tähän ovat olleet kyseisten maiden epätasapainoinen talous- ja kehitystilanne sekä hyvin erilaiset kansalliset tutkimuslinjaukset, tutkimuskohteet ja painopisteet.

| (9) | ”Yhteistyö”-erityisohjelman toteuttamiseksi 11 päivänä kesäkuuta 2007 hyväksymässään työohjelmassa 2007–2008 komissio myönsi rahoitustukea Itämeren ympäristötutkimuksen BONUS ERA-NET- ja ERA-NET PLUS -toimille vahvistaakseen ympäristötutkimuksen rahoitusorganisaatioiden välistä yhteistyötä Itämeren alueella ja helpottaakseen siirtymistä EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteutettavaan yhteiseen Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelmaan. |
| --- | --- |

(9)

”Yhteistyö”-erityisohjelman toteuttamiseksi 11 päivänä kesäkuuta 2007 hyväksymässään työohjelmassa 2007–2008 komissio myönsi rahoitustukea Itämeren ympäristötutkimuksen BONUS ERA-NET- ja ERA-NET PLUS -toimille vahvistaakseen ympäristötutkimuksen rahoitusorganisaatioiden välistä yhteistyötä Itämeren alueella ja helpottaakseen siirtymistä EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteutettavaan yhteiseen Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelmaan.

| (10) | BONUS ERA-NET- ja ERA-NET PLUS -toimet ovat onnistuneet yleensä hyvin, ja sen vuoksi on tärkeää varmistaa tutkimustoimien jatkuvuus kiireellisiin ympäristöhaasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

BONUS ERA-NET- ja ERA-NET PLUS -toimet ovat onnistuneet yleensä hyvin, ja sen vuoksi on tärkeää varmistaa tutkimustoimien jatkuvuus kiireellisiin ympäristöhaasteisiin vastaamiseksi.

| (11) | Seitsemännen puiteohjelman lähestymistavan mukaisesti Itämeren alueella tarvitaan politiikkalähtöisiä tutkimusohjelmia, kuten BONUS ERA-NET -toimen aikana järjestetyissä sidosryhmäkuulemisissa todettiin. |
| --- | --- |

(11)

Seitsemännen puiteohjelman lähestymistavan mukaisesti Itämeren alueella tarvitaan politiikkalähtöisiä tutkimusohjelmia, kuten BONUS ERA-NET -toimen aikana järjestetyissä sidosryhmäkuulemisissa todettiin.

| (12) | Tanska, Saksa, Viro, Latvia, Liettua, Puola, Suomi ja Ruotsi, jäljempänä ’osallistuvat valtiot’, ovat päättäneet käynnistää yhdessä Itämeren yhteisen tutkimus- ja kehitysohjelman BONUS, jäljempänä ’BONUS-ohjelma’. BONUS-ohjelman tavoitteena on tukea tieteellistä kehitystä ja innovointia tarjoamalla tarvittavat oikeudelliset ja organisatoriset puitteet Itämeren valtioiden väliselle ympäristötutkimusyhteistyölle Itämeren alueella. |
| --- | --- |

(12)

Tanska, Saksa, Viro, Latvia, Liettua, Puola, Suomi ja Ruotsi, jäljempänä ’osallistuvat valtiot’, ovat päättäneet käynnistää yhdessä Itämeren yhteisen tutkimus- ja kehitysohjelman BONUS, jäljempänä ’BONUS-ohjelma’. BONUS-ohjelman tavoitteena on tukea tieteellistä kehitystä ja innovointia tarjoamalla tarvittavat oikeudelliset ja organisatoriset puitteet Itämeren valtioiden väliselle ympäristötutkimusyhteistyölle Itämeren alueella.

| (13) | Vaikka BONUS-ohjelmassa keskitytään suurelta osin ympäristötutkimukseen, se kytkeytyy myös useisiin muihin asiaan liittyviin unionin tutkimusohjelmiin, joiden aiheina ovat ekosysteemeihin kasautuvasti vaikuttavat ihmisten toiminnot, kuten kalatalous, vesiviljely, maatalous, infrastruktuuri (energia-ala mukaan luettuna), liikenne, tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus sekä sosioekonomiset kysymykset. BONUS-ohjelmalla on suuri merkitys useiden unionin politiikkojen ja direktiivien kannalta, joita ovat muun muassa unionin strategia Itämeren aluetta varten, yhteinen kalastuspolitiikka, yhteinen maatalouspolitiikka, yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (5) ja yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17 päivänä kesäkuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY (meristrategiadirektiivi) (6), sekä unionin kansainvälisten sitoumusten kuten HELCOMin Itämeren toimintasuunnitelman kannalta. BONUS-ohjelmasta hyötyvät näin ollen myös useat muut unionin politiikanalat. |
| --- | --- |

(13)

Vaikka BONUS-ohjelmassa keskitytään suurelta osin ympäristötutkimukseen, se kytkeytyy myös useisiin muihin asiaan liittyviin unionin tutkimusohjelmiin, joiden aiheina ovat ekosysteemeihin kasautuvasti vaikuttavat ihmisten toiminnot, kuten kalatalous, vesiviljely, maatalous, infrastruktuuri (energia-ala mukaan luettuna), liikenne, tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus sekä sosioekonomiset kysymykset. BONUS-ohjelmalla on suuri merkitys useiden unionin politiikkojen ja direktiivien kannalta, joita ovat muun muassa unionin strategia Itämeren aluetta varten, yhteinen kalastuspolitiikka, yhteinen maatalouspolitiikka, yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY (5) ja yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17 päivänä kesäkuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY (meristrategiadirektiivi) (6), sekä unionin kansainvälisten sitoumusten kuten HELCOMin Itämeren toimintasuunnitelman kannalta. BONUS-ohjelmasta hyötyvät näin ollen myös useat muut unionin politiikanalat.

| (14) | Tehostaakseen BONUS-ohjelman vaikutusta osallistuvat valtiot ovat antaneet suostumuksensa unionin osallistumiselle kyseiseen ohjelmaan. |
| --- | --- |

(14)

Tehostaakseen BONUS-ohjelman vaikutusta osallistuvat valtiot ovat antaneet suostumuksensa unionin osallistumiselle kyseiseen ohjelmaan.

| (15) | BONUS-ohjelmassa olisi oltava toteutusvaihetta edeltävä strategiavaihe, joka antaa mahdollisuuden kuulla laajalti sidosryhmiä strategialähtöisestä tutkimuslinjauksesta, jossa otetaan huomioon myös esiin nousevat tutkimustarpeet. BONUS-ohjelman strategiavaiheen aikana olisi pyrittävä saamaan mukaan lisää alakohtaisesti suuntautuneita rahoitusorganisaatioita, jotta voidaan edelleen lisätä loppukäyttäjien monialaisiin tarpeisiin vastaavan tutkimuksen yhtenäisyyttä sekä varmistaa tulosten tehokas käyttö ja hyödyntäminen poliittisessa päätöksenteossa ja resurssien hallinnassa useilla eri talouden aloilla. |
| --- | --- |

(15)

BONUS-ohjelmassa olisi oltava toteutusvaihetta edeltävä strategiavaihe, joka antaa mahdollisuuden kuulla laajalti sidosryhmiä strategialähtöisestä tutkimuslinjauksesta, jossa otetaan huomioon myös esiin nousevat tutkimustarpeet. BONUS-ohjelman strategiavaiheen aikana olisi pyrittävä saamaan mukaan lisää alakohtaisesti suuntautuneita rahoitusorganisaatioita, jotta voidaan edelleen lisätä loppukäyttäjien monialaisiin tarpeisiin vastaavan tutkimuksen yhtenäisyyttä sekä varmistaa tulosten tehokas käyttö ja hyödyntäminen poliittisessa päätöksenteossa ja resurssien hallinnassa useilla eri talouden aloilla.

| (16) | Komission olisi strategiavaiheen lopussa tarkistettava, että BONUS-ohjelman toteutusvaiheeseen siirtymisen edellyttämät strateginen tutkimuslinjaus, sidosryhmien kuulemisfoorumit ja täytäntöönpanosäännöt on määritelty. Komissio voi tarvittaessa antaa suosituksia strategisen tutkimuslinjauksen parantamiseksi. Siirtymisen toteutusvaiheeseen olisi tapahduttava saumattomasti ja viivytyksettä. |
| --- | --- |

(16)

Komission olisi strategiavaiheen lopussa tarkistettava, että BONUS-ohjelman toteutusvaiheeseen siirtymisen edellyttämät strateginen tutkimuslinjaus, sidosryhmien kuulemisfoorumit ja täytäntöönpanosäännöt on määritelty. Komissio voi tarvittaessa antaa suosituksia strategisen tutkimuslinjauksen parantamiseksi. Siirtymisen toteutusvaiheeseen olisi tapahduttava saumattomasti ja viivytyksettä.

| (17) | Osallistuvat valtiot ovat päättäneet antaa 50 miljoonan euron rahoitusosuuden BONUS-ohjelmaan. Luontoissuoritukset infrastruktuurien käyttöoikeuksien ja käytön muodossa, jäljempänä ’infrastruktuureihin liittyvät luontoissuoritukset’, olisi hyväksyttävä, kunhan ne eivät muodosta merkittävää osaa koko osuudesta. Niiden arvo ja hyödyllisyys BONUS-ohjelman hankkeiden toteutuksen kannalta olisi arvioitava. |
| --- | --- |

(17)

Osallistuvat valtiot ovat päättäneet antaa 50 miljoonan euron rahoitusosuuden BONUS-ohjelmaan. Luontoissuoritukset infrastruktuurien käyttöoikeuksien ja käytön muodossa, jäljempänä ’infrastruktuureihin liittyvät luontoissuoritukset’, olisi hyväksyttävä, kunhan ne eivät muodosta merkittävää osaa koko osuudesta. Niiden arvo ja hyödyllisyys BONUS-ohjelman hankkeiden toteutuksen kannalta olisi arvioitava.

| (18) | Unionin rahoitusosuuden BONUS-ohjelmassa olisi oltava enintään 50 miljoonaa euroa kyseisen ohjelman koko keston ajaksi ja näissä enimmäisrajoissa yhtä suuri kuin osallistuvien valtioiden rahoitusosuus, jotta lisättäisiin niiden intressiä BONUS-ohjelman yhteistoteutukseen. Suurin osa unionin rahoitusosuudesta olisi osoitettava toteutusvaiheeseen. Kumpaakin vaihetta varten olisi määriteltävä enimmäismäärät. Jos strategiavaiheen jälkeen rahoitusta on käyttämättä, toteutusvaiheen enimmäisrahoitusta olisi lisättävä käyttämättä jääneellä määrällä. |
| --- | --- |

(18)

Unionin rahoitusosuuden BONUS-ohjelmassa olisi oltava enintään 50 miljoonaa euroa kyseisen ohjelman koko keston ajaksi ja näissä enimmäisrajoissa yhtä suuri kuin osallistuvien valtioiden rahoitusosuus, jotta lisättäisiin niiden intressiä BONUS-ohjelman yhteistoteutukseen. Suurin osa unionin rahoitusosuudesta olisi osoitettava toteutusvaiheeseen. Kumpaakin vaihetta varten olisi määriteltävä enimmäismäärät. Jos strategiavaiheen jälkeen rahoitusta on käyttämättä, toteutusvaiheen enimmäisrahoitusta olisi lisättävä käyttämättä jääneellä määrällä.

| (19) | BONUS-ohjelman yhteinen täytäntöönpano edellyttää päätöksessä 2006/971/EY säädettyä erityistä täytäntöönpanorakennetta. Osallistuvat valtiot ovat sopineet tällaisesta erityisestä täytäntöönpanorakenteesta ja perustaneet BONUS-ohjelman toteuttamista varten Baltic Organisations’ Network for Funding Sciencen (Itämeren tutkimusyhteistyön rahoittajayhtymä), jäljempänä ’BONUS EEIG’. BONUS EEIG:n olisi oltava unionin rahoitusosuuden saaja. Osallistuvien valtioiden olisi muistettava, että todellisten yhteisten varojen periaate on tärkeä, mutta kukin osallistuva valtio päättää BONUS-ohjelman yhteisten rahoitussääntöjen ja -menettelyjen mukaisesti, hallinnoiko se itse omaa rahoitusosuuttaan vai hallinnoiko sitä BONUS EEIG. BONUS EEIG:n olisi myös varmistettava, että BONUS-ohjelma pannaan täytäntöön moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

BONUS-ohjelman yhteinen täytäntöönpano edellyttää päätöksessä 2006/971/EY säädettyä erityistä täytäntöönpanorakennetta. Osallistuvat valtiot ovat sopineet tällaisesta erityisestä täytäntöönpanorakenteesta ja perustaneet BONUS-ohjelman toteuttamista varten Baltic Organisations’ Network for Funding Sciencen (Itämeren tutkimusyhteistyön rahoittajayhtymä), jäljempänä ’BONUS EEIG’. BONUS EEIG:n olisi oltava unionin rahoitusosuuden saaja. Osallistuvien valtioiden olisi muistettava, että todellisten yhteisten varojen periaate on tärkeä, mutta kukin osallistuva valtio päättää BONUS-ohjelman yhteisten rahoitussääntöjen ja -menettelyjen mukaisesti, hallinnoiko se itse omaa rahoitusosuuttaan vai hallinnoiko sitä BONUS EEIG. BONUS EEIG:n olisi myös varmistettava, että BONUS-ohjelma pannaan täytäntöön moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti.

| (20) | Unionin rahoitusosuuden edellytyksenä olisi oltava, että osallistuvien valtioiden toimivaltaiset viranomaiset antavat tarvittavat viralliset sitoumukset ja maksavat rahoitusosuutensa. |
| --- | --- |

(20)

Unionin rahoitusosuuden edellytyksenä olisi oltava, että osallistuvien valtioiden toimivaltaiset viranomaiset antavat tarvittavat viralliset sitoumukset ja maksavat rahoitusosuutensa.

| (21) | Strategiavaihetta varten maksettavasta unionin rahoitusosuudesta olisi tehtävä avustussopimus unionin puolesta toimivan komission ja BONUS EEIG:n välillä; avustussopimuksen hallinnoinnin helpottamiseksi ja yksinkertaistamiseksi siihen olisi sovellettava säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013), 18 päivänä joulukuuta 2006 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1906/2006 (7). |
| --- | --- |

(21)

Strategiavaihetta varten maksettavasta unionin rahoitusosuudesta olisi tehtävä avustussopimus unionin puolesta toimivan komission ja BONUS EEIG:n välillä; avustussopimuksen hallinnoinnin helpottamiseksi ja yksinkertaistamiseksi siihen olisi sovellettava säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013), 18 päivänä joulukuuta 2006 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1906/2006 (7).

| (22) | Toteutusvaihetta varten maksettavan unionin rahoitusosuuden edellytyksenä olisi oltava, että unionin puolesta toimivan komission ja BONUS EEIG:n välillä tehdään täytäntöönpanosopimus, joka sisältää yksityiskohtaiset säännöt unionin rahoitusosuuden käytöstä. Tähän osaan unionin rahoitusosuudesta olisi sovellettava välillistä keskitettyä hallinnointia Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (8), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 56 artiklan sekä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (9) 35 artiklan, 38 artiklan 2 kohdan ja 41 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Toteutusvaihetta varten maksettavan unionin rahoitusosuuden edellytyksenä olisi oltava, että unionin puolesta toimivan komission ja BONUS EEIG:n välillä tehdään täytäntöönpanosopimus, joka sisältää yksityiskohtaiset säännöt unionin rahoitusosuuden käytöstä. Tähän osaan unionin rahoitusosuudesta olisi sovellettava välillistä keskitettyä hallinnointia Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (8), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 56 artiklan sekä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (9) 35 artiklan, 38 artiklan 2 kohdan ja 41 artiklan mukaisesti.

| (23) | BONUS EEIG:lle maksetuille rahoitusosuuksille mahdollisesti kertyvät korot olisi katsottava sen tuloiksi ja osoitettava BONUS-ohjelman toteutukseen. |
| --- | --- |

(23)

BONUS EEIG:lle maksetuille rahoitusosuuksille mahdollisesti kertyvät korot olisi katsottava sen tuloiksi ja osoitettava BONUS-ohjelman toteutukseen.

| (24) | Jos BONUS-ohjelman toteutus on riittämätöntä, osittaista tai myöhässä tai jos osallistuvat valtiot eivät maksa osuuttaan BONUS-ohjelman rahoitukseen tai maksavat sen osittain tai myöhässä, unionilla olisi taloudellisten etujensa suojelemiseksi oltava oikeus rahoitusosuutensa alentamiseen, keskeyttämiseen tai lopettamiseen ehdoilla, jotka vahvistetaan unionin ja BONUS EEIG:n välillä tehtävissä sopimuksissa. |
| --- | --- |

(24)

Jos BONUS-ohjelman toteutus on riittämätöntä, osittaista tai myöhässä tai jos osallistuvat valtiot eivät maksa osuuttaan BONUS-ohjelman rahoitukseen tai maksavat sen osittain tai myöhässä, unionilla olisi taloudellisten etujensa suojelemiseksi oltava oikeus rahoitusosuutensa alentamiseen, keskeyttämiseen tai lopettamiseen ehdoilla, jotka vahvistetaan unionin ja BONUS EEIG:n välillä tehtävissä sopimuksissa.

| (25) | Jotta BONUS-ohjelman toteutus olisi tehokasta, toteutusvaiheen aikana rahoitustukea olisi annettava BONUS-ohjelman hankkeisiin osallistuville, jotka valitaan keskustasolla BONUS EEIG:n vastuulla ehdotuspyyntöjen pohjalta. Tällaisen rahoitustuen myöntämisen ja maksamisen BONUS-ohjelman osallistujille olisi oltava avointa ja epäbyrokraattista, ja siinä olisi noudatettava seitsemännen puiteohjelman mukaisia yhteisiä sääntöjä. |
| --- | --- |

(25)

Jotta BONUS-ohjelman toteutus olisi tehokasta, toteutusvaiheen aikana rahoitustukea olisi annettava BONUS-ohjelman hankkeisiin osallistuville, jotka valitaan keskustasolla BONUS EEIG:n vastuulla ehdotuspyyntöjen pohjalta. Tällaisen rahoitustuen myöntämisen ja maksamisen BONUS-ohjelman osallistujille olisi oltava avointa ja epäbyrokraattista, ja siinä olisi noudatettava seitsemännen puiteohjelman mukaisia yhteisiä sääntöjä.

| (26) | Yhteinen tutkimuskeskus on komission yksikkö, mutta sen laitoksilla on kuitenkin tutkimusvalmiuksia, jotka ovat BONUS-ohjelman kannalta merkittäviä ja joita voitaisiin hyödyntää sen toteutuksessa. Siksi on asianmukaista määrittää Yhteisen tutkimuskeskuksen asema sen rahoituskelpoisuuden kannalta. |
| --- | --- |

(26)

Yhteinen tutkimuskeskus on komission yksikkö, mutta sen laitoksilla on kuitenkin tutkimusvalmiuksia, jotka ovat BONUS-ohjelman kannalta merkittäviä ja joita voitaisiin hyödyntää sen toteutuksessa. Siksi on asianmukaista määrittää Yhteisen tutkimuskeskuksen asema sen rahoituskelpoisuuden kannalta.

| (27) | Tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi ehdotusten arvioinnissa olisi noudatettava samoja periaatteita kuin seitsemännessä puiteohjelmassa jätettyjen ehdotusten arvioinnissa. Riippumattomien, paikalliset olosuhteet hyvin tuntevien asiantuntijoiden olisi tämän vuoksi arvioitava ehdotukset keskitetysti BONUS EEIG:n johdolla avointen ja yhteisten kriteerien pohjalta, ja rahoitus olisi osoitettava keskitetysti hyväksytyn paremmuusjärjestyksen mukaisesti. BONUS EEIG:n olisi hyväksyttävä ehdotusten paremmuus- ja tärkeysjärjestys noudattaen riippumattoman arvioinnin tulosta, jonka pitäisi olla sitova. |
| --- | --- |

(27)

Tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi ehdotusten arvioinnissa olisi noudatettava samoja periaatteita kuin seitsemännessä puiteohjelmassa jätettyjen ehdotusten arvioinnissa. Riippumattomien, paikalliset olosuhteet hyvin tuntevien asiantuntijoiden olisi tämän vuoksi arvioitava ehdotukset keskitetysti BONUS EEIG:n johdolla avointen ja yhteisten kriteerien pohjalta, ja rahoitus olisi osoitettava keskitetysti hyväksytyn paremmuusjärjestyksen mukaisesti. BONUS EEIG:n olisi hyväksyttävä ehdotusten paremmuus- ja tärkeysjärjestys noudattaen riippumattoman arvioinnin tulosta, jonka pitäisi olla sitova.

| (28) | Minkä tahansa jäsenvaltion ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneen maan olisi voitava liittyä BONUS-ohjelmaan. |
| --- | --- |

(28)

Minkä tahansa jäsenvaltion ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneen maan olisi voitava liittyä BONUS-ohjelmaan.

| (29) | Seitsemännen puiteohjelman tavoitteiden mukaisesti minkä tahansa muun maan, erityisesti Itämereen rajoittuvien tai sen valuma-alueella olevien maiden, olisi voitava osallistua BONUS-ohjelmaan, jos osallistumisesta määrätään asiaan sovellettavassa kansainvälisessä sopimuksessa ja jos sekä komissio että osallistuvat valtiot hyväksyvät osallistumisen. Seitsemännen puiteohjelman mukaisesti unionilla olisi oltava oikeus sopia BONUS-ohjelmaa koskevan rahoitusosuutensa ehdoista tässä päätöksessä vahvistetuin säännöin ja edellytyksin ottaen huomioon muiden maiden osallistuminen. |
| --- | --- |

(29)

Seitsemännen puiteohjelman tavoitteiden mukaisesti minkä tahansa muun maan, erityisesti Itämereen rajoittuvien tai sen valuma-alueella olevien maiden, olisi voitava osallistua BONUS-ohjelmaan, jos osallistumisesta määrätään asiaan sovellettavassa kansainvälisessä sopimuksessa ja jos sekä komissio että osallistuvat valtiot hyväksyvät osallistumisen. Seitsemännen puiteohjelman mukaisesti unionilla olisi oltava oikeus sopia BONUS-ohjelmaa koskevan rahoitusosuutensa ehdoista tässä päätöksessä vahvistetuin säännöin ja edellytyksin ottaen huomioon muiden maiden osallistuminen.

| (30) | Olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä toteutettava tarvittavat toimet menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (10), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (11) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (12) mukaisesti. |
| --- | --- |

(30)

Olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä toteutettava tarvittavat toimet menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (10), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (11) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (12) mukaisesti.

| (31) | BONUS-ohjelmassa toteutetuissa tutkimustoimissa olisi noudatettava eettisiä periaatteita seitsemännen puiteohjelman yleisperiaatteiden mukaisesti sekä ja naisten ja miesten tasa-arvon ja sen valtavirtaistamisen sekä kestävän kehityksen periaatteita. |
| --- | --- |

(31)

BONUS-ohjelmassa toteutetuissa tutkimustoimissa olisi noudatettava eettisiä periaatteita seitsemännen puiteohjelman yleisperiaatteiden mukaisesti sekä ja naisten ja miesten tasa-arvon ja sen valtavirtaistamisen sekä kestävän kehityksen periaatteita.

| (32) | Komission olisi riippumattomien, paikalliset olosuhteet hyvin tuntevien asiantuntijoiden avustuksella tekemänsä väliarvioinnin perusteella arvioitava BONUS-ohjelman toteutuksen laatua ja tehokkuutta sekä edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa, ja sen olisi tehtävä loppuarviointi. |
| --- | --- |

(32)

Komission olisi riippumattomien, paikalliset olosuhteet hyvin tuntevien asiantuntijoiden avustuksella tekemänsä väliarvioinnin perusteella arvioitava BONUS-ohjelman toteutuksen laatua ja tehokkuutta sekä edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa, ja sen olisi tehtävä loppuarviointi.

| (33) | BONUS-ohjelman osallistujien olisi tiedotettava tuloksistaan ja levitettävä niitä laajalti, erityisesti muille samankaltaisille alueellisille merentutkimushankkeille, ja saatettava tiedot julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(33)

BONUS-ohjelman osallistujien olisi tiedotettava tuloksistaan ja levitettävä niitä laajalti, erityisesti muille samankaltaisille alueellisille merentutkimushankkeille, ja saatettava tiedot julkisesti saataville.

| (34) | BONUS ERA-NET- ja BONUS ERA-NET PLUS -toimissa jo toteutettujen hankkeiden onnistunut täytäntöönpano toi esiin Itämeren katastrofaalisen tilan. Itämeren ympäristön tilan tutkimista olisi sen vuoksi jatkettava, |
| --- | --- |

(34)

BONUS ERA-NET- ja BONUS ERA-NET PLUS -toimissa jo toteutettujen hankkeiden onnistunut täytäntöönpano toi esiin Itämeren katastrofaalisen tilan. Itämeren ympäristön tilan tutkimista olisi sen vuoksi jatkettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Unionin rahoitusosuus

1.   Unionin rahoitusosuus Tanskan, Saksan, Viron, Latvian, Liettuan, Puolan, Suomen ja Ruotsin, jäljempänä ’osallistuvat valtiot’, yhdessä käynnistämään yhteiseen Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelmaan BONUS, jäljempänä ’BONUS-ohjelma’, suoritetaan tässä päätöksessä säädetyin edellytyksin.

2.   Unioni suorittaa enintään 50 miljoonan euron suuruisen rahoitusosuuden BONUS-ohjelmaan sen koko keston ajaksi asetuksen (EY) N:o 1906/2006 mukaisesti strategiavaiheessa ja varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti toteutusvaiheessa. Unionin rahoitusosuus on näissä enimmäisrajoissa yhtä suuri kuin osallistuvien valtioiden rahoitusosuus.

3.   Unionin rahoitusosuus suoritetaan yhteisesti niistä talousarviomäärärahoista, jotka on osoitettu kaikille asianomaisille aihealueille ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa.

2 artikla

BONUS-ohjelman toteutus

1.   BONUS-ohjelman toteuttaa Baltic Organisations’ Network for Funding Science, jäljempänä ’BONUS EEIG’.

2.   BONUS-ohjelma toteutetaan liitteen I mukaisesti kahdessa vaiheessa eli strategiavaiheessa ja sitä seuraavassa toteutusvaiheessa.

3.   BONUS-ohjelman strategiavaihe kestää enintään 18 kuukautta. Siinä valmistellaan toteutusvaihetta. Strategiavaiheen aikana BONUS EEIG toteuttaa seuraavat tehtävät:

| a) | strategisen tutkimuslinjauksen valmistelu eli BONUS-ohjelman tieteellisen sisällön määrittely ehdotuspyyntöihin keskittyen seitsemännessä puiteohjelmassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

strategisen tutkimuslinjauksen valmistelu eli BONUS-ohjelman tieteellisen sisällön määrittely ehdotuspyyntöihin keskittyen seitsemännessä puiteohjelmassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti;

| b) | sidosryhmien kuulemisfoorumien luominen, jonka tavoitteena on vahvistaa kaikkia asiaankuuluvia aloja edustavien sidosryhmien osallistumista ja vakiinnuttaa se; |
| --- | --- |

b)

sidosryhmien kuulemisfoorumien luominen, jonka tavoitteena on vahvistaa kaikkia asiaankuuluvia aloja edustavien sidosryhmien osallistumista ja vakiinnuttaa se;

| c) | täytäntöönpanosääntöjen valmistelu, mukaan lukien oikeudelliset ja taloudelliset säännöt ja menettelyt, BONUS-ohjelman toimista johtuviin immateriaalioikeuksiin sovellettavat säännöt sekä henkilöstöä ja viestintänäkökohtia koskevat säännöt. |
| --- | --- |

c)

täytäntöönpanosääntöjen valmistelu, mukaan lukien oikeudelliset ja taloudelliset säännöt ja menettelyt, BONUS-ohjelman toimista johtuviin immateriaalioikeuksiin sovellettavat säännöt sekä henkilöstöä ja viestintänäkökohtia koskevat säännöt.

4.   Toteutusvaihe kestää vähintään viisi vuotta. Toteutusvaiheen aikana julkaistaan ehdotuspyynnöt BONUS-ohjelman tavoitteisiin tähtäävien hankkeiden rahoittamiseksi. Ehdotuspyynnöissä haetaan useiden kumppanien monikansallisia hankkeita, joissa edistetään pienten ja keskisuurten yritysten riittävää osallistumista ja joihin sisältyy tutkimukseen, teknologian kehittämiseen, koulutukseen ja levittämiseen liittyviä toimia. Hankkeet valitaan noudattaen tasa-arvoisen kohtelun, avoimuuden, riippumattoman arvioinnin, yhteisrahoituksen, voittoa tavoittelemattoman rahoituksen ja taannehtivuuskiellon periaatteita sekä periaatetta, jonka mukaan rahoitus ei ole yhdistettävissä muista unionin lähteistä saatavan rahoituksen kanssa. Rahoitustuen myöntämisessä ja maksamisessa BONUS-ohjelman osallistujille noudatetaan seitsemännen puiteohjelman mukaisia yhteisiä sääntöjä.

3 artikla

Unionin rahoitusosuuden edellytykset

1.   Unionin rahoitusosuus strategiavaihetta varten on enintään 1,25 miljoonaa euroa ja näissä enimmäisrajoissa yhtä suuri kuin osallistuvien valtioiden rahoitusosuus. Unioni sitoutuu suorittamaan rahoitusosuuden strategiavaiheeseen sillä ehdolla, että osallistuvat valtiot antavat yhtä suuren sitoumuksen.

2.   Unionin rahoitusosuus toteutusvaihetta varten on enintään 48,75 miljoonaa euroa ja näissä enimmäisrajoissa yhtä suuri kuin osallistuvien valtioiden rahoitusosuus. Tähän enimmäismäärään voidaan lisätä mahdolliset strategiavaiheen rahoituksesta käyttämättä jääneet määrät. Toteutusvaiheen aikana enintään 25 prosenttia osallistuvien valtioiden rahoitusosuudesta voi muodostua infrastruktuureihin liittyvien luontoissuoritusten antamisesta.

3.   Unionin rahoitusosuus toteutusvaihetta varten edellyttää seuraavaa:

| a) | Osallistuvat valtiot vahvistavat 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut strategisen tutkimuslinjauksen, sidosryhmien kuulemisfoorumit ja täytäntöönpanosäännöt ja edistyvät liitteessä I olevassa 2 kohdassa esitettyjen tavoitteiden ja suoritteiden saavuttamisessa. Komissio voi tarvittaessa antaa suosituksia strategisen tutkimuslinjauksen parantamiseksi. |
| --- | --- |

a)

Osallistuvat valtiot vahvistavat 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut strategisen tutkimuslinjauksen, sidosryhmien kuulemisfoorumit ja täytäntöönpanosäännöt ja edistyvät liitteessä I olevassa 2 kohdassa esitettyjen tavoitteiden ja suoritteiden saavuttamisessa. Komissio voi tarvittaessa antaa suosituksia strategisen tutkimuslinjauksen parantamiseksi.

| b) | BONUS EEIG osoittaa valmiutensa BONUS-ohjelman toteutukseen, mukaan lukien unionin rahoitusosuuden vastaanottaminen, jakaminen ja valvonta välillistä keskitettyä hallinnointia soveltaen varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 56 artiklan ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 35 artiklan, 38 artiklan 2 kohdan ja 41 artiklan mukaisesti sekä moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen. |
| --- | --- |

b)

BONUS EEIG osoittaa valmiutensa BONUS-ohjelman toteutukseen, mukaan lukien unionin rahoitusosuuden vastaanottaminen, jakaminen ja valvonta välillistä keskitettyä hallinnointia soveltaen varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 56 artiklan ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 35 artiklan, 38 artiklan 2 kohdan ja 41 artiklan mukaisesti sekä moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen.

| c) | BONUS-ohjelmaa varten pidetään yllä ja sovelletaan tarkoituksenmukaista ja tehokasta hallintomallia liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

BONUS-ohjelmaa varten pidetään yllä ja sovelletaan tarkoituksenmukaista ja tehokasta hallintomallia liitteen II mukaisesti.

| d) | BONUS EEIG toteuttaa tehokkaasti BONUS-ohjelman toteutusvaiheeseen liittyvät liitteessä I esitetyt toimet, muun muassa ehdotuspyyntöjen käynnistämisen avustusten myöntämiseksi. |
| --- | --- |

d)

BONUS EEIG toteuttaa tehokkaasti BONUS-ohjelman toteutusvaiheeseen liittyvät liitteessä I esitetyt toimet, muun muassa ehdotuspyyntöjen käynnistämisen avustusten myöntämiseksi.

| e) | Kukin osallistuva valtio sitoutuu osallistumaan BONUS-ohjelman rahoittamiseen ja maksamaan tosiasiallisesti rahoitusosuutensa, erityisesti kun kyse on ehdotuspyyntöjen perusteella valittujen BONUS-hankkeiden osallistujien rahoittamisesta. |
| --- | --- |

e)

Kukin osallistuva valtio sitoutuu osallistumaan BONUS-ohjelman rahoittamiseen ja maksamaan tosiasiallisesti rahoitusosuutensa, erityisesti kun kyse on ehdotuspyyntöjen perusteella valittujen BONUS-hankkeiden osallistujien rahoittamisesta.

| f) | Unionin valtiontukisääntöjä, erityisesti tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle vahvistettuja yhteisön puitteita (13) noudatetaan. |
| --- | --- |

f)

Unionin valtiontukisääntöjä, erityisesti tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle vahvistettuja yhteisön puitteita (13) noudatetaan.

| g) | Varmistetaan korkea tieteellinen taso ja eettisten periaatteiden noudattaminen seitsemännen puiteohjelman yleisperiaatteiden mukaisesti ja noudatetaan naisten ja miesten tasa-arvon ja sen valtavirtaistamisen sekä kestävän kehityksen periaatteita. |
| --- | --- |

g)

Varmistetaan korkea tieteellinen taso ja eettisten periaatteiden noudattaminen seitsemännen puiteohjelman yleisperiaatteiden mukaisesti ja noudatetaan naisten ja miesten tasa-arvon ja sen valtavirtaistamisen sekä kestävän kehityksen periaatteita.

4 artikla

Yhteisen tutkimuskeskuksen osallistuminen

1.   Yhteinen tutkimuskeskus on oikeutettu rahoitukseen BONUS-ohjelman puitteissa samoilla ehdoilla, joita sovelletaan osallistuvista valtioista oleviin rahoitukseen oikeutettuihin oikeushenkilöihin.

2.   Yhteisen tutkimuskeskuksen omia varoja, jotka eivät sisälly BONUS-ohjelman rahoitukseen, ei katsota osaksi 1 artiklassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta.

5 artikla

Unionin ja BONUS EEIG:n väliset sopimukset

1.   Varojen hallintaa ja valvontaa koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt ja unionin taloudellisten etujen suojaaminen strategiavaiheen aikana vahvistetaan unionin puolesta toimivan komission ja BONUS EEIG:n välisellä avustussopimuksella, joka tehdään tässä päätöksessä ja asetuksessa (EY) N:o 1906/2006 vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

2.   Varojen hallintaa ja valvontaa koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt ja unionin taloudellisten etujen suojaaminen toteutusvaiheen aikana vahvistetaan unionin puolesta toimivan komission ja BONUS EEIG:n välisessä täytäntöönpanosopimuksessa ja vuotuisissa rahoitussopimuksissa.

Täytäntöönpanosopimuksen on sisällettävä etenkin seuraavaa:

| a) | annettujen tehtävien määrittely; |
| --- | --- |

a)

annettujen tehtävien määrittely;

| b) | säännökset unionin varojen suojaamisesta; |
| --- | --- |

b)

säännökset unionin varojen suojaamisesta;

| c) | tehtävien toteuttamista koskevat ehdot ja yksityiskohtaiset järjestelyt, muun muassa BONUS-hankkeisiin sovellettavat rahoitussäännöt ja rahoituksen enimmäismäärät sekä asianmukaiset määräykset vastuualueiden rajaamisesta ja tarkastusten järjestämisestä; |
| --- | --- |

c)

tehtävien toteuttamista koskevat ehdot ja yksityiskohtaiset järjestelyt, muun muassa BONUS-hankkeisiin sovellettavat rahoitussäännöt ja rahoituksen enimmäismäärät sekä asianmukaiset määräykset vastuualueiden rajaamisesta ja tarkastusten järjestämisestä;

| d) | säännöt siitä, miten tehtävien hoidosta raportoidaan komissiolle; |
| --- | --- |

d)

säännöt siitä, miten tehtävien hoidosta raportoidaan komissiolle;

| e) | tehtävien lopettamisedellytykset; |
| --- | --- |

e)

tehtävien lopettamisedellytykset;

| f) | komission suorittamaa valvontaa koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt; |
| --- | --- |

f)

komission suorittamaa valvontaa koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt;

| g) | erillisen pankkitilin ja kerääntyneiden korkojen käyttöä koskevat ehdot; |
| --- | --- |

g)

erillisen pankkitilin ja kerääntyneiden korkojen käyttöä koskevat ehdot;

| h) | määräykset, joilla varmistetaan unionin toiminnan näkyvyys suhteessa BONUS EEIG:n muihin toimintoihin; |
| --- | --- |

h)

määräykset, joilla varmistetaan unionin toiminnan näkyvyys suhteessa BONUS EEIG:n muihin toimintoihin;

| i) | sitoumus pidättyä toimista, jotka voivat aiheuttaa varainhoitoasetuksen 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja eturistiriitoja; |
| --- | --- |

i)

sitoumus pidättyä toimista, jotka voivat aiheuttaa varainhoitoasetuksen 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja eturistiriitoja;

| j) | edellä 2 artiklassa tarkoitetusta BONUS-ohjelman toteutuksesta johtuvia immateriaalioikeuksia koskevat säännöt; |
| --- | --- |

j)

edellä 2 artiklassa tarkoitetusta BONUS-ohjelman toteutuksesta johtuvia immateriaalioikeuksia koskevat säännöt;

| k) | kriteerit, joita käytetään väli- ja loppuarvioinneissa, mukaan lukien 13 artiklassa tarkoitetut arvioinnit. |
| --- | --- |

k)

kriteerit, joita käytetään väli- ja loppuarvioinneissa, mukaan lukien 13 artiklassa tarkoitetut arvioinnit.

3.   Komissio tekee BONUS EEIG:stä etukäteisarvioinnin varmistuakseen, että käytössä on varainhoitoasetuksen 56 artiklassa tarkoitetut asianmukaisesti toimivat menettelyt ja järjestelmät.

6 artikla

Rahoitusosuuksista kertyvät korot

BONUS-ohjelmalle osoitetuille rahoitusosuuksille kertyvät korot katsotaan BONUS EEIG:n tuloiksi, ja ne osoitetaan BONUS-ohjelman toteutukseen.

7 artikla

Unionin rahoitusosuuden pienentäminen, keskeyttäminen tai lopettaminen

Jos BONUS-ohjelmaa ei toteuteta tai jos sen toteutus on riittämätöntä, osittaista tai myöhässä, unioni voi alentaa rahoitusosuuttaan tai keskeyttää tai lopettaa sen ottaen huomioon BONUS-ohjelman toteutuksen edistymisen.

Jos osallistuvat valtiot eivät maksa osuuttaan BONUS-ohjelman rahoituksesta tai maksavat sen vain osittain tai myöhässä, unioni voi vähentää rahoitusosuuttaan 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun avustussopimuksen ehtojen mukaisesti ottaen huomioon osallistuvien valtioiden myöntämän julkisen rahoituksen.

8 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen osallistuvissa valtioissa

Osallistuvien valtioiden on toteutettava BONUS-ohjelmaa toteuttaessaan kaikki lainsäädännölliset, sääntömääräiset, hallinnolliset tai muut toimenpiteet, jotka ovat tarpeen unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Osallistuvien valtioiden on erityisesti toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että unionille kuuluvat rahamäärät peritään takaisin täysimääräisinä varainhoitoasetuksen ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 mukaisesti.

9 artikla

Komission ja tilintarkastustuomioistuimen harjoittama valvonta

Komissiolla ja Euroopan unionin tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tehdä tarkistuksia ja tarkastuksia, jotka ovat tarpeen unionin varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi ja unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksilta ja väärinkäytöksiltä. Tätä varten osallistuvien valtioiden ja BONUS EEIG:n on annettava kaikki asiaan liittyvät asiakirjat komission ja tilintarkastustuomioistuimen käyttöön.

10 artikla

Tietojen vastavuoroinen toimittaminen

Komissio toimittaa kaikki tarvittavat tiedot Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Osallistuvia valtioita pyydetään toimittamaan komissiolle BONUS EEIG:n välityksellä kaikki Euroopan parlamentin, neuvoston tai tilintarkastustuomioistuimen pyytämät BONUS EEIG:n varainhoitoa koskevat lisätiedot, jotka vastaavat 13 artiklassa esitettyjä yleisiä raportointivaatimuksia.

11 artikla

Muiden jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden osallistuminen

Mikä tahansa jäsenvaltio tai seitsemänteen puiteohjelmaan assosioitunut maa voi liittyä BONUS-ohjelmaan 3 artiklan 1 kohdassa sekä 3 artiklan 3 kohdan e ja f alakohdassa esitettyjen perusteiden mukaisesti. BONUS-ohjelmaan liittyneet jäsenvaltiot ja assosioituneet maat katsotaan osallistuviksi valtioiksi tätä päätöstä sovellettaessa.

12 artikla

Muiden maiden osallistuminen

Osallistuvat valtiot ja komissio voivat hyväksyä minkä tahansa muun maan osallistumisen 3 artiklan 1 kohdassa sekä 3 artiklan 3 kohdan e ja f alakohdassa esitettyjen perusteiden mukaisesti edellyttäen, että osallistumisesta määrätään asiaa koskevassa kansainvälisessä sopimuksessa.

Osallistuvien valtioiden ja komission on määritettävä edellytykset, joilla tällaiseen maahan sijoittautuneet tai tällaisessa maassa asuvat oikeushenkilöt ovat oikeutettuja saamaan rahoitusta BONUS-ohjelmasta.

13 artikla

Vuosikertomus ja arviointi

Komissio raportoi BONUS-ohjelman toimista Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 190 artiklan nojalla esitettävässä seitsemännen puiteohjelman vuosikertomuksessa.

Komissio tekee BONUS-ohjelman väliarvioinnin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014. Arviointi kattaa edistymisen 2 artiklassa ja liitteessä I esitettyjen tavoitteiden saavuttamisessa, ja siinä annetaan BONUS-ohjelmaa koskevat suositukset soveltuvimmista tavoista, joilla voidaan lisätä yhtenäisyyttä ja toteutuksen laatua ja tehokkuutta, tieteellinen, hallinnollinen ja taloudellinen yhtenäisyys mukaan lukien, sekä arvio siitä, onko osallistuvien valtioiden rahoitusosuus asianmukainen, kun otetaan huomioon niiden kansallisten tutkimusyhteisöjen potentiaalinen kysyntä. Komissio toimittaa väliarviointinsa johtopäätökset ja niihin liittyvät huomautuksensa Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Kun unionin osallistuminen BONUS-ohjelmaan päättyy, kuitenkin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017, komissio tekee BONUS-ohjelmaa koskevan loppuarvioinnin. Komissio toimittaa loppuarvioinnin tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

14 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

15 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 22 päivänä syyskuuta 2010.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

O. CHASTEL

---

(1)  Lausunto annettu 29. huhtikuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16. kesäkuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 12. heinäkuuta 2010.

2

(3)  EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.

3

(4)  EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86.

4

(5)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

5

(6)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

6

(7)  EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1.

7

(8)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

8

(9)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

9

(10)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

10

(11)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

11

(12)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

12

(13)  EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1.

13

---

LIITE I

BONUS-OHJELMAN TAVOITTEET JA TOTEUTUS

1.   BONUS-ohjelman tavoitteet

BONUS-ohjelma parantaa Itämeren alueen tutkimusvalmiuksia, jotta niiden avulla voidaan tukea tarkoituksenmukaisten sääntöjen, politiikkojen ja hoitokäytäntöjen kehittämistä ja täytäntöönpanoa. Tavoitteena on vastata tuloksekkaasti alueen tämänhetkisiin ja tuleviin suuriin ympäristöhaasteisiin ja keskeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin sekä lisätä Itämeren alueen hajanaisen ympäristötutkimuksen ja ohjelmasuunnittelun tehokkuutta ja tuloksekkuutta yhdentämällä Itämeren järjestelmää koskevat tutkimustoimet kestävään, yhteistyöpohjaiseen, monitieteiseen, hyvin integroituun ja kohdennettuun monikansalliseen ohjelmaan.

BONUS-ohjelma edesauttaa myös eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) luomista ja jäsentämistä Itämeren alueella.

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen lisätä Itämeren alueen ympäristötutkimuksen hajanaisen ohjelmasuunnittelun tehokkuutta ja tuloksekkuutta yhdentämällä tutkimustoimet kestäväksi, yhteistyöpohjaiseksi, monitieteiseksi, hyvin integroiduksi ja kohdennetuksi monikansalliseksi ohjelmaksi, joka tukee alueen kestävää kehitystä. Tätä varten BONUS-ohjelmalla

| a) | laaditaan politiikkalähtöinen strateginen tutkimuslinjaus; |
| --- | --- |

a)

laaditaan politiikkalähtöinen strateginen tutkimuslinjaus;

| b) | lisätään valtioiden ja alojen välistä kestävää julkisten tutkimusohjelmien koordinointia ja yhdentämistä; |
| --- | --- |

b)

lisätään valtioiden ja alojen välistä kestävää julkisten tutkimusohjelmien koordinointia ja yhdentämistä;

| c) | lisätään tutkimusvalmiuksia unionin uusiin jäsenvaltioihin kuuluvissa Itämeren maissa; |
| --- | --- |

c)

lisätään tutkimusvalmiuksia unionin uusiin jäsenvaltioihin kuuluvissa Itämeren maissa;

| d) | luodaan asianmukaiset sidosryhmien kuulemisfoorumit, joissa kaikki asiaankuuluvat alat ovat edustettuina; |
| --- | --- |

d)

luodaan asianmukaiset sidosryhmien kuulemisfoorumit, joissa kaikki asiaankuuluvat alat ovat edustettuina;

| e) | hankitaan käyttöön lisärahoitusvaroja tehostetun monialaisen Itämeren järjestelmää koskevan tutkimusyhteistyön avulla; |
| --- | --- |

e)

hankitaan käyttöön lisärahoitusvaroja tehostetun monialaisen Itämeren järjestelmää koskevan tutkimusyhteistyön avulla;

| f) | laaditaan tarvittavat täytäntöönpanosäännöt, jotta BONUS-ohjelma voidaan tuloksekkaasti toteuttaa yhteisesti hallinnoidun oikeushenkilö- ja hallintorakenteen avulla; |
| --- | --- |

f)

laaditaan tarvittavat täytäntöönpanosäännöt, jotta BONUS-ohjelma voidaan tuloksekkaasti toteuttaa yhteisesti hallinnoidun oikeushenkilö- ja hallintorakenteen avulla;

| g) | käynnistetään tieteidenvälisiä ja strategisesti suunnattuja yhteisiä ehdotuspyyntöjä, joissa haetaan useiden kumppanien hankkeita. |
| --- | --- |

g)

käynnistetään tieteidenvälisiä ja strategisesti suunnattuja yhteisiä ehdotuspyyntöjä, joissa haetaan useiden kumppanien hankkeita.

2.   Strategiavaihe

2.1   Tavoite

Strategiavaiheessa valmistellaan toteutusvaihetta. Siinä on määrä kehittää BONUS-ohjelmaa strategisesti ja varmistaa, että Itämeren järjestelmää koskeva tutkimus saadaan yhdennettyä optimaalisesti. Siinä pyritään lisäämään sidosryhmien ja käyttäjäryhmien mukanaoloa sen varmistamiseksi, että tutkimus on merkityksellistä politiikan ja hallinnon kannalta ja että tutkimusaiheiden priorisointi määräytyy politiikan tarpeiden mukaan. Siinä pyritään aktiivisesti varmistamaan tutkijoiden ja heidän tutkimuslaitostensa sekä laajempien sidosryhmäyhteisöjen täysimääräinen osallistuminen.

2.2   Suoritteet

BONUS EEIG toimittaa komissiolle seuraavissa kohdissa tarkoitetut suoritteet 15 kuukauden kuluessa strategiavaiheen alusta.

Komissio antaa BONUS EEIG:lle pyynnöstä neuvoja ja apua näiden suoritteiden valmistelussa. BONUS EEIG raportoi edistymisestä komission pyynnöstä.

2.2.1   Strateginen tutkimuslinjaus

Strateginen tutkimuslinjaus laaditaan ja siitä sovitaan keskinäisessä neuvonpidossa, jossa ovat mukana osallistuvat valtiot, laaja kirjo sidosryhmiä ja komissio. Se muodostaa perustan politiikkalähtöiselle ohjelmalle. Sen tutkimuskohteiden rajausta laajennetaan niin, että ne käsittävät meriekosysteemin lisäksi myös Itämeren valuma-alueen laajuisen lähestymistavan, jotta voidaan ottaa huomioon Itämeren alueen ekosysteemien laatuun ja tuottavuuteen vaikuttavat keskeiset tekijät.

Strategisessa tutkimuslinjauksessa selostetaan Itämeren järjestelmää koskevan tutkimuksen lähtökohdat ja nykytilanne sekä esitetään selkeä strateginen visio ja etenemissuunnitelma, jonka mukaan asetetut tavoitteet on tarkoitus saavuttaa. Siinä esitetään politiikkalähtöisten ehdotuspyyntöjen alustavat kohteet, budjetit, julkaisuaikataulu sekä hankkeiden ennakoitu kesto. Se sisältää myös toimenpiteet esiin nouseviin tutkimustarpeisiin vastaamiseksi sekä tutkimustoiminnan yhdentämisen edistämiseksi koko Itämeren alueen laajuisesti, ja siihen sisältyy yhteinen etenemissuunnitelma, jonka mukaisesti yhdessä käytetään ja mahdollisesti suunnitellaan alueelliseen infrastruktuurikapasiteettiin tehtäviä tulevia investointeja.

2.2.2   Sidosryhmien kuulemisfoorumit

BONUS-ohjelman merkityksellisiä paikallisia, kansallisia, alueellisia ja Euroopan tason sidosryhmiä koskevan kattavan analyysin pohjalta perustetaan sidosryhmien kuulemisfoorumit ja -mekanismit, joiden tavoitteena on kriittisten puutteiden yksilöimiseksi, tutkimuskohteiden priorisoimiseksi ja tutkimustulosten käyttöönoton tehostamiseksi vahvistaa kaikkien asiaankuuluvien alojen sidosryhmien osallistumista ja vakiinnuttaa se. Tähän osallistuu tutkijoita, jotka edustavat merentutkimuksen lisäksi myös muita asiaankuuluvia luonnontieteitä sekä yhteiskunta- ja taloustieteitä, jotta varmistetaan tarvittava monitieteisyys laadittaessa strategista tutkimuslinjausta ja määritettäessä sen strategista visiota ja tutkimusprioriteetteja.

BONUS-ohjelmaa tukevaksi pysyväksi elimeksi perustetaan sektoritutkimuksen foorumi (ministeriöiden ja muiden Itämeren järjestelmää koskevaan tutkimukseen ja hallintoon liittyvien toimijoiden edustajista muodostuva elin), joka vastaa sen suunnittelusta, tuotoksista ja esiin nousevista tutkimustarpeista päätöksenteon näkökulmasta käytävästä keskustelusta. Foorumi helpottaa ja edistää tutkimustoiminnan yhdentämistä Itämeren alueen laajuisesti, mukaan lukien infrastruktuurikapasiteetin yhteiskäyttö ja -suunnittelu. Foorumin tehtävänä on myös avustaa tutkimustarpeiden esiin nostamisessa, edistää tutkimustulosten hyödyntämistä ja helpottaa tutkimusrahoituksen yhdentämistä.

2.2.3   Täytäntöönpanosäännöt

Täytäntöönpanosäännöt sisältävät kaikki strategisen tutkimuslinjauksen onnistuneen täytäntöönpanon edellyttämät osatekijät. Niissä noudatetaan tarkoituksenmukaisilta osin seitsemännen puiteohjelman sääntöjä. Niiden mukaisesti muun muassa:

| a) | vahvistetaan toimenpiteet (asiakirjojen laatiminen, menettelyjen perustaminen, henkilöstön palvelukseenotto ja koulutus), joita varainhoitoasetuksessa edellytetään välillistä keskitettyä hallinnointia varten; |
| --- | --- |

a)

vahvistetaan toimenpiteet (asiakirjojen laatiminen, menettelyjen perustaminen, henkilöstön palvelukseenotto ja koulutus), joita varainhoitoasetuksessa edellytetään välillistä keskitettyä hallinnointia varten;

| b) | hankitaan osallistuvilta mailta vähintään 48,75 miljoonan euron viralliset sitoumukset, joista enintään 25 prosenttia saa olla infrastruktuureihin liittyviä luontoissuorituksia; |
| --- | --- |

b)

hankitaan osallistuvilta mailta vähintään 48,75 miljoonan euron viralliset sitoumukset, joista enintään 25 prosenttia saa olla infrastruktuureihin liittyviä luontoissuorituksia;

| c) | tehdään realistinen ja näyttöön perustuva arvio osallistuvien valtioiden antamien infrastruktuureihin liittyvien luontoissuoritusten arvosta; |
| --- | --- |

c)

tehdään realistinen ja näyttöön perustuva arvio osallistuvien valtioiden antamien infrastruktuureihin liittyvien luontoissuoritusten arvosta;

| d) | laaditaan tyhjentävä luettelo kaikista infrastruktuureista, mukaan lukien niiden omistajien, käyttäjien tai niistä vastaavien viranomaisten yhteystiedot, sekä julkaistaan se ja päivitetään sitä tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

d)

laaditaan tyhjentävä luettelo kaikista infrastruktuureista, mukaan lukien niiden omistajien, käyttäjien tai niistä vastaavien viranomaisten yhteystiedot, sekä julkaistaan se ja päivitetään sitä tarpeen mukaan;

| e) | varmistetaan, että BONUS EEIG:n keskitetysti BONUS-ohjelman osallistujien kanssa tekemiä avustussopimuksia varten on käytössä yhteisesti sovitut täytäntöönpanosäännöt, muun muassa yhteiset osallistumissäännöt, vakioavustussopimus, ohjeet hakijoille, osallistujille ja riippumattomille arvioijille sekä osallistujien tilintarkastusta koskevat säännöt, mukaan lukien komission ja tilintarkastustuomioistuimen mahdollisuus tehdä tällaisia tilintarkastuksia; |
| --- | --- |

e)

varmistetaan, että BONUS EEIG:n keskitetysti BONUS-ohjelman osallistujien kanssa tekemiä avustussopimuksia varten on käytössä yhteisesti sovitut täytäntöönpanosäännöt, muun muassa yhteiset osallistumissäännöt, vakioavustussopimus, ohjeet hakijoille, osallistujille ja riippumattomille arvioijille sekä osallistujien tilintarkastusta koskevat säännöt, mukaan lukien komission ja tilintarkastustuomioistuimen mahdollisuus tehdä tällaisia tilintarkastuksia;

| f) | kehitetään asianmukainen hallintorakenne BONUS-ohjelman hallinnoimiseksi hankkeen elinkaaren kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

f)

kehitetään asianmukainen hallintorakenne BONUS-ohjelman hallinnoimiseksi hankkeen elinkaaren kaikissa vaiheissa;

| g) | varmistetaan riittävä rahoitus BONUS EEIG:n henkilöstövoimavarojen ja monitieteisen asiantuntemuksen lisäämiseksi, jotta se voi tukea BONUS-ohjelman tehokkaan toteuttamisen lisäksi myös sen strategisia näkökohtia; |
| --- | --- |

g)

varmistetaan riittävä rahoitus BONUS EEIG:n henkilöstövoimavarojen ja monitieteisen asiantuntemuksen lisäämiseksi, jotta se voi tukea BONUS-ohjelman tehokkaan toteuttamisen lisäksi myös sen strategisia näkökohtia;

| h) | kehitetään BONUS-hankkeiden rahoittamiseksi tukirakenne; |
| --- | --- |

h)

kehitetään BONUS-hankkeiden rahoittamiseksi tukirakenne;

| i) | kehitetään viestintää ja levitystä koskeva strategia, jolla mahdollisuuksien mukaan varmistetaan, että tulosten ja tietojen esittämisessä noudatetaan Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODNET) soveltamia normeja. |
| --- | --- |

i)

kehitetään viestintää ja levitystä koskeva strategia, jolla mahdollisuuksien mukaan varmistetaan, että tulosten ja tietojen esittämisessä noudatetaan Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODNET) soveltamia normeja.

Infrastruktuureihin liittyviä luontoissuorituksia varten kehitetään strategiavaiheessa erityinen lähestymistapa ja säännöt, joiden mukaan osallistuvat valtiot sitoutuvat antamaan infrastruktuuriaan (erityisesti tutkimusaluksia) maksutta BONUS-ohjelman osallistujien käyttöön. Tällaisen infrastruktuurin käytön kustannukset eivät ole tukikelpoisia hankekustannuksia. BONUS EEIG tekee tämän osalta osallistuvien valtioiden tai infrastruktuurien omistajien kanssa sopimukset, joissa

| a) | määritellään menetelmät infrastruktuureihin liittyvien luontoissuoritusten arvioimiseksi; |
| --- | --- |

a)

määritellään menetelmät infrastruktuureihin liittyvien luontoissuoritusten arvioimiseksi;

| b) | varmistetaan, että BONUS EEIG, komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat tarkastaa infrastruktuurin käyttöoikeudet ja käytön sekä tästä aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

b)

varmistetaan, että BONUS EEIG, komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat tarkastaa infrastruktuurin käyttöoikeudet ja käytön sekä tästä aiheutuvat kustannukset;

| c) | edellytetään, että sopimuspuolet raportoivat vuosittain kustannuksista, joita aiheutuu infrastruktuurin käyttöoikeuksien tai käytön tarjoamisesta BONUS-ohjelman osallistujille. |
| --- | --- |

c)

edellytetään, että sopimuspuolet raportoivat vuosittain kustannuksista, joita aiheutuu infrastruktuurin käyttöoikeuksien tai käytön tarjoamisesta BONUS-ohjelman osallistujille.

2.2.4   Unionin rahoitus strategiavaiheessa

Tukikelpoisista kustannuksista korvataan enintään 50 prosenttia. Tukikelpoiset kustannukset ovat BONUS EEIG:lle aiheutuneita ja sen tileihin kirjattuja tosiasiallisia kustannuksia, jotka ovat tarpeen 1 kohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Kustannukset voivat olla tukikelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2010, ja ne määritellään tarkemmin strategiavaihetta varten tehtävässä avustussopimuksessa.

3.   Toteutusvaihe

Jos 3 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät ja jos BONUS EEIG:n etukäteistarkastuksen tulos on myönteinen, komissio ja BONUS EEIG tekevät täytäntöönpanosopimuksen.

3.1   Tavoitteet

Toteutusvaiheessa julkaistaan ja toteutetaan yhteisiä ehdotuspyyntöjä strategisesti suunnattujen ja BONUS-ohjelman tavoitteisiin pyrkivien BONUS-hankkeiden rahoittamiseksi. Aiheet otetaan BONUS-ohjelman strategisesta tutkimuslinjauksesta, vastaavat laadittua etenemissuunnitelmaa mahdollisimman pitkälti ja kattavat tutkimukseen, teknologian kehittämiseen sekä koulutukseen ja/tai levitykseen liittyvät toimet.

3.2   BONUS-hankkeiden toteutus

BONUS-hankkeet toteutetaan useiden kumppanien monikansallisina hankkeina, joihin osallistuu vähintään kolme itsenäistä tukikelpoista oikeushenkilöä kolmesta eri jäsenvaltiosta tai assosioituneesta maasta. Ainakin kahden osallistujan on oltava osallistuvista valtioista.

BONUS-rahoitusta voidaan myöntää jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden oikeushenkilöille. BONUS-hanketta ehdottavassa konsortiossa voi olla osallistujia myös kolmannesta maasta, jos se voi realistisesti varmistaa, että sillä on tarvittavat resurssit kaikkien kyseisen osallistujan osallistumisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi.

Jokaisessa ehdotuspyynnössä ilmoitetaan selkeästi sen aiheet. Nämä aiheet määrittää BONUS EEIG komissiota kuullen. Aiheita määritettäessä otetaan huomioon esiin nousevat tarpeet, aiemmin toteutettujen hankkeiden tulokset ja tuotokset sekä strategiavaiheessa ja koko BONUS-ohjelman aikana järjestettyjen sidosryhmäkuulemisten tulokset.

BONUS EEIG julkaisee ehdotuspyynnöt mahdollisimman laajasti käyttäen erityisiä tiedotuskanavia, etenkin seitsemännen puiteohjelman internetsivuja, ja suuntaa sen kaikille asiaankuuluville sidosryhmille hyödyntämällä erityislehdistöä ja esitteitä. Ehdotuspyynnöt ovat voimassa vähintään kolme kuukautta. Hakijat jättävät hanke-ehdotukset keskitetysti BONUS EEIG:lle ehdotuspyyntöjen perusteella, ja ne arvioidaan yksivaiheisessa arviointimenettelyssä.

Ehdotetut hankkeet arvioidaan ja valitaan keskitetysti riippumattoman arvioinnin perusteella soveltaen määriteltyjä kelpoisuus-, valinta- ja ratkaisuperusteita. Keskeisinä arviointiperusteina ovat korkea tieteellinen taso, toteutuksen laatu ja hankkeen odotetut vaikutukset. Ehdotuspyyntöjen on sisällettävä keskeiset arviointiperusteet. Lisäperusteita voidaan ottaa käyttöön edellyttäen, että ne julkaistaan ehdotuspyynnössä, ne ovat syrjimättömiä eivätkä ne syrjäytä keskeisiä arviointiperusteita.

BONUS EEIG varmistaa, että jokainen saatu ehdotus arvioidaan vähintään kolmen sen nimeämän riippumattoman asiantuntijan avustuksella asetuksessa (EY) N:o 1906/2006 vahvistettujen perusteiden pohjalta. Kukin ehdotus pisteytetään. Riippumattomat asiantuntijat tarkastelevat hankkeita arviointiperusteisiin verraten ja antavat niille kunkin perusteen osalta pisteet asteikolla 0–5 noudattaen ehdotuspyynnön sääntöjä ja sovellettavia seitsemännen puiteohjelman arviointi-, valinta- ja ratkaisuperusteita.

BONUS EEIG laatii rahoitettavien hankkeiden luettelon noudattaen riippumattoman arvioinnin tuloksia tiukasti. Riippumattomien asiantuntijoiden laatima paremmuusjärjestys katsotaan sitovaksi BONUS-varoja jaettaessa.

Valituille BONUS-hankkeille myönnettäviä avustuksia hallinnoidaan keskitetysti BONUS EEIG:n vastuulla.

3.3   Muut toimet

Edellä 3.1 ja 3.2 kohdassa esitetyn BONUS-ohjelman hallinnoinnin lisäksi BONUS EEIG:n tehtävänä on myös

| a) | päivittää säännöllisesti strategista tutkimuslinjausta ja tarkistaa tutkimusaiheiden priorisointia ottaen huomioon esiin nousevat tarpeet, aiemmin toteutettujen hankkeiden tulokset ja tuotokset sekä 2.2.2 kohdassa tarkoitettujen laajojen sidosryhmäkuulemisten tulokset; |
| --- | --- |

a)

päivittää säännöllisesti strategista tutkimuslinjausta ja tarkistaa tutkimusaiheiden priorisointia ottaen huomioon esiin nousevat tarpeet, aiemmin toteutettujen hankkeiden tulokset ja tuotokset sekä 2.2.2 kohdassa tarkoitettujen laajojen sidosryhmäkuulemisten tulokset;

| b) | helpottaa BONUS-rahoitteisten hankkeiden monikansallisten ja monitieteisten tutkimusryhmien mahdollisuuksia käyttää uniikkeja tutkimusinfrastruktuureja ja -laitteistoja; |
| --- | --- |

b)

helpottaa BONUS-rahoitteisten hankkeiden monikansallisten ja monitieteisten tutkimusryhmien mahdollisuuksia käyttää uniikkeja tutkimusinfrastruktuureja ja -laitteistoja;

| c) | edistää toimivaa tieteen ja politiikan vuorovaikutusta, jotta tutkimustulosten käyttöönotto olisi optimaalista; |
| --- | --- |

c)

edistää toimivaa tieteen ja politiikan vuorovaikutusta, jotta tutkimustulosten käyttöönotto olisi optimaalista;

| d) | varmistaa osallistuvilta valtioilta rahoitus, jolla taataan BONUS-ohjelman kestävyys ilman unionin rahoitusta BONUS-kauden jälkeen; |
| --- | --- |

d)

varmistaa osallistuvilta valtioilta rahoitus, jolla taataan BONUS-ohjelman kestävyys ilman unionin rahoitusta BONUS-kauden jälkeen;

| e) | lisätä yhteistyötä alueellisten ympäristötutkimusohjelmien ja Euroopan muilla merialueilla toimivien tiedeyhteisöjen kesken; |
| --- | --- |

e)

lisätä yhteistyötä alueellisten ympäristötutkimusohjelmien ja Euroopan muilla merialueilla toimivien tiedeyhteisöjen kesken;

| f) | huolehtia viestinnästä ja levityksestä; |
| --- | --- |

f)

huolehtia viestinnästä ja levityksestä;

| g) | pyrkiä ennakoivasti parhaiden toimintatapojen levittämiseen Euroopan muille merialueille sekä hyvään niveltämiseen Euroopan tasolla yhdenmukaistamisen ja yksinkertaistamisen takaamiseksi. |
| --- | --- |

g)

pyrkiä ennakoivasti parhaiden toimintatapojen levittämiseen Euroopan muille merialueille sekä hyvään niveltämiseen Euroopan tasolla yhdenmukaistamisen ja yksinkertaistamisen takaamiseksi.

3.4   Rahoitusosuudet toteutusvaiheessa

BONUS-ohjelman toteutusvaiheen rahoittavat osallistuvat valtiot ja unioni yhdessä vähintään viiden vuoden ajan, kunnes kaikkien BONUS-rahoitteisten hankkeiden elinkaari on päättynyt, edellyttäen, että unionin sitoumukset täytetään vuoteen 2013 saakka ja komissio saa kaikki vaaditut raportit. Unionin rahoitusosuus on toteutusvaiheen aikana yhtä suuri kuin yhteenlasketut käteissuoritukset ja infrastruktuureihin liittyvät luontoissuoritukset, jotka osallistuvat valtiot antavat BONUS-hankkeisiin BONUS EEIG:n kautta, sekä BONUS EEIG:lle aiheutuvat toteutusvaiheen juoksevat kustannukset. Nämä juoksevat kustannukset saavat olla enintään 5 miljoonaa euroa.

BONUS EEIG vastaanottaa unionin rahoitusosuuden ja hallinnoi sitä. Osallistuva valtio voi päättää, että se hallinnoi itse omaa kansallista rahoitustaan ja osoittaa käteisrahoitusosuutensa yksinomaan keskustasolla valittuun kotimaiseen tutkimukseen tai että BONUS EEIG hallinnoi keskitetysti sen käteisrahoitusosuutta.

Ellei 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa rahoitussopimuksissa sovituista ehdoista muuta johdu, unionin rahoitusosuus maksetaan, jos osallistuvien valtioiden voidaan osoittaa maksaneen käteisrahoitusosuutensa BONUS-edunsaajille tai BONUS EEIG:lle ja antaneen infrastruktuureihin liittyvät luontoissuoritukset BONUS-hankkeiden käyttöön.

BONUS EEIG vastaa siitä, että osallistujat käyttävät BONUS-rahoitusta asianmukaisesti, sekä tekee tai teettää tätä varten hankkeiden riippumattoman tilintarkastuksen.

3.5   BONUS-hankkeiden rahoitus

Ellei 3 artiklan 3 kohdan f alakohdasta muuta johdu, BONUS-hankkeiden rahoitus kattaa enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, joiden laskemisessa noudatetaan yhteisiä rahoitussääntöjä ja yhteisiä rahoitusprosentteja, jotka BONUS EEIG vahvistaa täytäntöönpanosäännöissä ja komissio hyväksyy täytäntöönpanosopimuksessa.

---

LIITE II

BONUS-OHJELMAN HALLINTO

BONUS EEIG hallinnoi BONUS-ohjelmaa sihteeristönsä kautta. BONUS EEIG on perustanut seuraavat rakenteet BONUS-ohjelmaa varten:

| a) | johtoryhmä; |
| --- | --- |

a)

johtoryhmä;

| b) | sihteeristö; |
| --- | --- |

b)

sihteeristö;

| c) | neuvottelukunta; |
| --- | --- |

c)

neuvottelukunta;

| d) | sektoritutkimuksen foorumi; ja |
| --- | --- |

d)

sektoritutkimuksen foorumi; ja

| e) | hankekoordinaattorien foorumi. |
| --- | --- |

e)

hankekoordinaattorien foorumi.

| a) | Johtoryhmä vastaa BONUS EEIG:n ylimpänä elimenä sen päätöksenteosta ja sen sihteeristön johdosta. Johtoryhmä koostuu BONUS EEIG:n jäsenten nimeämistä tutkimusrahoitusorganisaatioiden ja tutkimuksen hallintoelinten johtotason edustajista. Sitä johtaa puheenjohtaja. Puheenjohtajuus vaihtuu vuosittain BONUS EEIG:n jäsenten välillä. Edellinen, nykyinen ja tuleva puheenjohtaja muodostavat toimeenpanevan komitean, joka tukee sihteeristöä strategisesti tärkeissä asioissa. Johtoryhmä päättää sihteeristön ehdotukset huomioon ottaen BONUS-ohjelman strategisesta suuntaamisesta ja tekee muun muassa päätökset BONUS-ohjelman määrittelystä ja päivittämisestä, ehdotuspyyntöjen suunnittelusta, talousarvioprofiilista, kelpoisuus- ja valintakriteereistä, arvioitsijoiden poolista, rahoitettavien BONUS-hankkeiden paremmuusjärjestyksen hyväksymisestä, rahoitettujen BONUS-hankkeiden edistymisen seurannasta sekä sihteeristön BONUS-ohjelmaa koskevan työn riittävyyden ja säännönmukaisuuden valvonnasta. |
| --- | --- |

a)

Johtoryhmä vastaa BONUS EEIG:n ylimpänä elimenä sen päätöksenteosta ja sen sihteeristön johdosta. Johtoryhmä koostuu BONUS EEIG:n jäsenten nimeämistä tutkimusrahoitusorganisaatioiden ja tutkimuksen hallintoelinten johtotason edustajista. Sitä johtaa puheenjohtaja. Puheenjohtajuus vaihtuu vuosittain BONUS EEIG:n jäsenten välillä. Edellinen, nykyinen ja tuleva puheenjohtaja muodostavat toimeenpanevan komitean, joka tukee sihteeristöä strategisesti tärkeissä asioissa. Johtoryhmä päättää sihteeristön ehdotukset huomioon ottaen BONUS-ohjelman strategisesta suuntaamisesta ja tekee muun muassa päätökset BONUS-ohjelman määrittelystä ja päivittämisestä, ehdotuspyyntöjen suunnittelusta, talousarvioprofiilista, kelpoisuus- ja valintakriteereistä, arvioitsijoiden poolista, rahoitettavien BONUS-hankkeiden paremmuusjärjestyksen hyväksymisestä, rahoitettujen BONUS-hankkeiden edistymisen seurannasta sekä sihteeristön BONUS-ohjelmaa koskevan työn riittävyyden ja säännönmukaisuuden valvonnasta.

| b) | Sihteeristöä johtaa johtaja, joka panee täytäntöön johtoryhmän päätökset ja toimii BONUS-ohjelman pääasiallisena edustajana sekä komissioon että eri kansallisiin rahoitusorganisaatioihin päin. Sihteeristön vastuulla on BONUS-ohjelman toimintojen yleinen koordinointi ja seuranta, ehdotuspyyntöjen julkaiseminen, arviointi ja lopputulos, rahoitettujen hankkeiden seuranta niin sopimusehtojen kannalta kuin tieteellisestä näkökulmasta sekä edistymisestä raportoiminen johtoryhmälle. Sihteeristö vastaa myös kuulemisten suunnittelusta ja järjestämisestä sidosryhmien ja neuvottelukunnan kanssa ja kuulemisten tulosten sisällyttämisestä strategiseen tutkimuslinjaukseen sekä toimivan vuorovaikutuksen edistämisestä tieteen ja politiikan välillä. |
| --- | --- |

b)

Sihteeristöä johtaa johtaja, joka panee täytäntöön johtoryhmän päätökset ja toimii BONUS-ohjelman pääasiallisena edustajana sekä komissioon että eri kansallisiin rahoitusorganisaatioihin päin. Sihteeristön vastuulla on BONUS-ohjelman toimintojen yleinen koordinointi ja seuranta, ehdotuspyyntöjen julkaiseminen, arviointi ja lopputulos, rahoitettujen hankkeiden seuranta niin sopimusehtojen kannalta kuin tieteellisestä näkökulmasta sekä edistymisestä raportoiminen johtoryhmälle. Sihteeristö vastaa myös kuulemisten suunnittelusta ja järjestämisestä sidosryhmien ja neuvottelukunnan kanssa ja kuulemisten tulosten sisällyttämisestä strategiseen tutkimuslinjaukseen sekä toimivan vuorovaikutuksen edistämisestä tieteen ja politiikan välillä.

| c) | Neuvottelukunta avustaa johtoryhmää ja sihteeristöä. Se koostuu kansainvälisesti arvostetuista tiedemiehistä ja asiaankuuluvien sidosryhmien edustajista esimerkiksi seuraavilta aloilta: matkailu, uusiutuvat energialähteet, kalatalous ja vesiviljely, merenkulku, bioteknologia ja teknologiatoimittajat. Neuvottelukunnassa on edustajia myös näihin aloihin liittyvästä elinkeinoelämästä ja kansalaisjärjestöistä sekä muiden yhdennettyjen Itämeren alueen tutkimusohjelmien ja muiden Euroopan aluemerien edustajia. Se antaa riippumatonta neuvontaa, ohjausta ja suosituksia BONUS-ohjelman tieteellisissä ja toimintapoliittisissa kysymyksissä, mukaan lukien neuvonta BONUS-ohjelman tavoitteista, painopisteistä ja suuntaamisesta, keinoista parantaa BONUS-ohjelman suorituskykyä ja sen tutkimustulosten valmistumista ja laatua, valmiuksien kehittämisestä, verkottumisesta sekä työn merkityksestä BONUS-ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Neuvottelukunta myös avustaa BONUS-ohjelmaa tulosten hyödyntämisessä ja levityksessä. |
| --- | --- |

c)

Neuvottelukunta avustaa johtoryhmää ja sihteeristöä. Se koostuu kansainvälisesti arvostetuista tiedemiehistä ja asiaankuuluvien sidosryhmien edustajista esimerkiksi seuraavilta aloilta: matkailu, uusiutuvat energialähteet, kalatalous ja vesiviljely, merenkulku, bioteknologia ja teknologiatoimittajat. Neuvottelukunnassa on edustajia myös näihin aloihin liittyvästä elinkeinoelämästä ja kansalaisjärjestöistä sekä muiden yhdennettyjen Itämeren alueen tutkimusohjelmien ja muiden Euroopan aluemerien edustajia. Se antaa riippumatonta neuvontaa, ohjausta ja suosituksia BONUS-ohjelman tieteellisissä ja toimintapoliittisissa kysymyksissä, mukaan lukien neuvonta BONUS-ohjelman tavoitteista, painopisteistä ja suuntaamisesta, keinoista parantaa BONUS-ohjelman suorituskykyä ja sen tutkimustulosten valmistumista ja laatua, valmiuksien kehittämisestä, verkottumisesta sekä työn merkityksestä BONUS-ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Neuvottelukunta myös avustaa BONUS-ohjelmaa tulosten hyödyntämisessä ja levityksessä.

| d) | Sektoritutkimuksen foorumi koostuu ministeriöiden ja muiden Itämeren järjestelmää koskevaan tutkimukseen ja hallintoon liittyvien toimijoiden edustajista. Se kokoontuu kerran vuodessa neuvoa-antavana kokouksena keskustelemaan BONUS-ohjelman tuotoksista ja esiin nousevista tutkimustarpeista päätöksenteon näkökulmasta. Se toimii foorumina, joka edistää tutkimuksen yhdentämistä koko Itämeren alueella, mukaan lukien asiaankuuluva alakohtaisesti rahoitettava tutkimus sekä yhteisten infrastruktuurien käyttö ja suunnittelu. |
| --- | --- |

d)

Sektoritutkimuksen foorumi koostuu ministeriöiden ja muiden Itämeren järjestelmää koskevaan tutkimukseen ja hallintoon liittyvien toimijoiden edustajista. Se kokoontuu kerran vuodessa neuvoa-antavana kokouksena keskustelemaan BONUS-ohjelman tuotoksista ja esiin nousevista tutkimustarpeista päätöksenteon näkökulmasta. Se toimii foorumina, joka edistää tutkimuksen yhdentämistä koko Itämeren alueella, mukaan lukien asiaankuuluva alakohtaisesti rahoitettava tutkimus sekä yhteisten infrastruktuurien käyttö ja suunnittelu.

| e) | Hankekoordinaattorien foorumi koostuu BONUS-rahoitteisten hankkeiden koordinaattoreista. Se auttaa sihteeristöä BONUS-ohjelman tieteelliseen koordinointiin liittyvissä kysymyksissä sekä tutkimustulosten yhdentämisessä ja synteesissä. |
| --- | --- |

e)

Hankekoordinaattorien foorumi koostuu BONUS-rahoitteisten hankkeiden koordinaattoreista. Se auttaa sihteeristöä BONUS-ohjelman tieteelliseen koordinointiin liittyvissä kysymyksissä sekä tutkimustulosten yhdentämisessä ja synteesissä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 256/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 256/15

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 863/2010,

annettu 29 päivänä syyskuuta 2010,

asetuksen (EY) N:o 967/2006 muuttamisesta kiintiön ulkopuolella tuotetun sokerin vientiin ja ylijäämämaksun perimiseen sovellettavien määräaikojen osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 134 artiklan ja 161 artiklan 3 kohdan yhdessä 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kiintiön ulkopuolisen tuotannon osalta sokerialalla 29 päivänä kesäkuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 967/2006 (2) vahvistetaan kiintiön ulkopuolisen sokerin vientiin ja ylijäämämaksun perimiseen sovellettavat määräajat. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kiintiön ulkopuolisen tuotannon osalta sokerialalla 29 päivänä kesäkuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 967/2006 (2) vahvistetaan kiintiön ulkopuolisen sokerin vientiin ja ylijäämämaksun perimiseen sovellettavat määräajat.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 967/2006 19 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetään, että jos kiintiön ulkopuolella tuotettu sokeri menee vientiin, valmistajan on esitettävä jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle vaaditut vientiä koskevat todisteet ennen sen markkinointivuoden päättymistä seuraavaa 1 päivää huhtikuuta, jonka aikana ylijäämä on tuotettu. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 967/2006 19 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetään, että jos kiintiön ulkopuolella tuotettu sokeri menee vientiin, valmistajan on esitettävä jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle vaaditut vientiä koskevat todisteet ennen sen markkinointivuoden päättymistä seuraavaa 1 päivää huhtikuuta, jonka aikana ylijäämä on tuotettu.

| (3) | Jos tiettyjä määräpaikkoja ei ole hyväksytty kiintiön ulkopuolella tuotetun sokerin ja/tai isoglukoosin vientiä varten, määräpaikkaan saapumista koskeva todiste on esitettävä komission asetuksen (EY)N:o 951/2006 (3) 4 c artiklan mukaisesti. Kokemus on osoittanut, että kaikkien tarvittavien asiakirjojen saaminen saattaa tiettyjen määräpaikkojen osalta kestää muita kauemmin. Sen vuoksi on aiheellista säätää mahdollisuudesta pidentää määräaikaa kyseisissä tapauksissa. |
| --- | --- |

(3)

Jos tiettyjä määräpaikkoja ei ole hyväksytty kiintiön ulkopuolella tuotetun sokerin ja/tai isoglukoosin vientiä varten, määräpaikkaan saapumista koskeva todiste on esitettävä komission asetuksen (EY)N:o 951/2006 (3) 4 c artiklan mukaisesti. Kokemus on osoittanut, että kaikkien tarvittavien asiakirjojen saaminen saattaa tiettyjen määräpaikkojen osalta kestää muita kauemmin. Sen vuoksi on aiheellista säätää mahdollisuudesta pidentää määräaikaa kyseisissä tapauksissa.

| (4) | Jos määräaikaa vientiä koskevien todisteiden esittämiseksi jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle pidennetään, olisi mukautettava myös määräaikaa, johon mennessä jäsenvaltion on ilmoitettava valmistajien maksettavaksi kuuluvan ylijäämämaksun kokonaismäärä ja määräaikaa, johon mennessä valmistajien on suoritettava ylijäämämaksu. Samoin olisi muutettava jäsenvaltioille vahvistettua määräaikaa, johon mennessä niiden on vahvistettava ja ilmoitettava komissiolle ylijäämämäärät. |
| --- | --- |

(4)

Jos määräaikaa vientiä koskevien todisteiden esittämiseksi jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle pidennetään, olisi mukautettava myös määräaikaa, johon mennessä jäsenvaltion on ilmoitettava valmistajien maksettavaksi kuuluvan ylijäämämaksun kokonaismäärä ja määräaikaa, johon mennessä valmistajien on suoritettava ylijäämämaksu. Samoin olisi muutettava jäsenvaltioille vahvistettua määräaikaa, johon mennessä niiden on vahvistettava ja ilmoitettava komissiolle ylijäämämäärät.

| (5) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 967/2006 3, 4 ja 19 artiklaa olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 967/2006 3, 4 ja 19 artiklaa olisi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 967/2006 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 3 artiklan 2 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Jos jäsenvaltio käyttää 19 artiklan 3 kohdassa esitettyä mahdollisuutta, ensimmäisessä alakohdassa vahvistetut määräajat ovat 1 päivä marraskuuta ja 1 päivä joulukuuta.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 3 artiklan 2 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:

”Jos jäsenvaltio käyttää 19 artiklan 3 kohdassa esitettyä mahdollisuutta, ensimmäisessä alakohdassa vahvistetut määräajat ovat 1 päivä marraskuuta ja 1 päivä joulukuuta.”

| 2) | Lisätään 4 artiklan 3 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Jos jäsenvaltio käyttää 19 artiklan 3 kohdassa esitettyä mahdollisuutta, ensimmäisessä alakohdassa vahvistettu määräaika on 31 päivä joulukuuta.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 4 artiklan 3 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:

”Jos jäsenvaltio käyttää 19 artiklan 3 kohdassa esitettyä mahdollisuutta, ensimmäisessä alakohdassa vahvistettu määräaika on 31 päivä joulukuuta.”

| 3) | Muutetaan 19 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohdan c alakohdan ii alakohta seuraavasti:






  ”ii) | asetuksen (EY) N:o 367/2008 31 ja 32 artiklassa tarkoitetut asiakirjat ja jos tiettyjä määräpaikkoja ei ole hyväksytty kiintiön ulkopuolisen sokerin ja/tai isoglukoosin vientiä varten, asetuksen (EY) N:o 951/2006 4 c artiklassa tarkoitetut vakuuden vapauttamiseksi tarvittavat asiakirjat;”. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 19 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan c alakohdan ii alakohta seuraavasti:

”ii)

asetuksen (EY) N:o 367/2008 31 ja 32 artiklassa tarkoitetut asiakirjat ja jos tiettyjä määräpaikkoja ei ole hyväksytty kiintiön ulkopuolisen sokerin ja/tai isoglukoosin vientiä varten, asetuksen (EY) N:o 951/2006 4 c artiklassa tarkoitetut vakuuden vapauttamiseksi tarvittavat asiakirjat;”.

| b) | Lisätään 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jos tiettyjä määräpaikkoja ei ole hyväksytty kiintiön ulkopuolella tuotetun sokerin ja/tai isoglukoosin vientiä varten, jäsenvaltiot voivat valmistajan kirjallisesta pyynnöstä pidentää 2 kohdan c alakohdassa 1 päiväksi huhtikuuta vahvistettua määräaikaa enintään kuudella kuukaudella 2 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen esittämiseksi.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos tiettyjä määräpaikkoja ei ole hyväksytty kiintiön ulkopuolella tuotetun sokerin ja/tai isoglukoosin vientiä varten, jäsenvaltiot voivat valmistajan kirjallisesta pyynnöstä pidentää 2 kohdan c alakohdassa 1 päiväksi huhtikuuta vahvistettua määräaikaa enintään kuudella kuukaudella 2 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen esittämiseksi.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 176, 30.6.2006, s. 22.

2

(3)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

3

---

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 256/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 256/17

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 864/2010,

annettu 29 päivänä syyskuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 30 päivänä syyskuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 84,4 |
| MK | 52,7 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 62,4 |
| 0707 00 05 | TR | 128,7 |
| ZZ | 128,7 |
| 0709 90 70 | TR | 115,8 |
| ZZ | 115,8 |
| 0805 50 10 | AR | 126,2 |
| CL | 124,0 |
| EG | 66,3 |
| IL | 120,5 |
| MA | 157,0 |
| TR | 97,5 |
| UY | 128,7 |
| ZA | 102,7 |
| ZZ | 115,4 |
| 0806 10 10 | TR | 118,2 |
| ZA | 56,9 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 10 80 | AR | 56,1 |
| AU | 217,4 |
| BR | 48,8 |
| CL | 112,7 |
| CN | 82,6 |
| NZ | 95,9 |
| US | 85,0 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 97,7 |
| 0808 20 50 | CN | 81,6 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 85,1 |
| 0809 30 | TR | 187,5 |
| ZZ | 187,5 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| IL | 173,4 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 90,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

84,4

MK

52,7

TR

50,2

ZZ

62,4

0707 00 05

TR

128,7

ZZ

128,7

0709 90 70

TR

115,8

ZZ

115,8

0805 50 10

AR

126,2

CL

124,0

EG

66,3

IL

120,5

MA

157,0

TR

97,5

UY

128,7

ZA

102,7

ZZ

115,4

0806 10 10

TR

118,2

ZA

56,9

ZZ

87,6

0808 10 80

AR

56,1

AU

217,4

BR

48,8

CL

112,7

CN

82,6

NZ

95,9

US

85,0

ZA

82,8

ZZ

97,7

0808 20 50

CN

81,6

ZA

88,6

ZZ

85,1

0809 30

TR

187,5

ZZ

187,5

0809 40 05

BA

53,5

IL

173,4

MK

45,0

ZZ

90,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 256/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 256/19

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 865/2010,

annettu 29 päivänä syyskuuta 2010,

voin vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksella (EU) N:o 446/2010 aloitetun tarjouskilpailumenettelyn yhteydessä järjestetyssä seitsemännessä yksittäisessä tarjouskilpailussa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 43 artiklan j alakohdan yhdessä 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EU) N:o 446/2010 (2) aloitettiin voin myynti tarjouskilpailumenettelyllä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maataloustuotteiden julkisten interventio-ostojen ja -myyntien osalta 11 päivänä joulukuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1272/2009 (3) säädetyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EU) N:o 446/2010 (2) aloitettiin voin myynti tarjouskilpailumenettelyllä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maataloustuotteiden julkisten interventio-ostojen ja -myyntien osalta 11 päivänä joulukuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1272/2009 (3) säädetyin edellytyksin.

| (2) | Kussakin yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen komissio vahvistaa asetuksen (EU) N:o 1272/2009 46 artiklan 1 kohdan mukaisesti vähimmäismyyntihinnan tai päättää olla vahvistamatta sitä. |
| --- | --- |

(2)

Kussakin yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen komissio vahvistaa asetuksen (EU) N:o 1272/2009 46 artiklan 1 kohdan mukaisesti vähimmäismyyntihinnan tai päättää olla vahvistamatta sitä.

| (3) | Seitsemännessä yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen olisi vahvistettava vähimmäismyyntihinta Ranskassa varastoidulle voille, sillä kyseisessä jäsenvaltiossa on varastoituna erittäin vähän voita. Muissa jäsenvaltioissa kuin Ranskassa varastoidulle voille ei ole syytä vahvistaa vähimmäismyyntihintaa. |
| --- | --- |

(3)

Seitsemännessä yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen olisi vahvistettava vähimmäismyyntihinta Ranskassa varastoidulle voille, sillä kyseisessä jäsenvaltiossa on varastoituna erittäin vähän voita. Muissa jäsenvaltioissa kuin Ranskassa varastoidulle voille ei ole syytä vahvistaa vähimmäismyyntihintaa.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksella (EU) N:o 446/2010 aloitetun tarjouskilpailumenettelyn mukaisessa seitsemännessä yksittäisessä voin myyntiä koskevassa tarjouskilpailussa, jossa tarjousten jättöaika päättyi 21 päivänä syyskuuta 2010, vahvistetaan Ranskassa varastoidun voin vähimmäismyyntihinnaksi 356,00 euroa 100 kilogrammalta.

Kyseisessä yksittäisessä tarjouskilpailussa ei vahvisteta vähimmäismyyntihintaa muissa jäsenvaltioissa kuin Ranskassa varastoidulle voille.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 30 päivänä syyskuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 126, 22.5.2010, s. 17.

2

(3)  EUVL L 349, 29.12.2009, s. 1.

3

---

PÄÄTÖKSET

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 256/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 256/20

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä syyskuuta 2010,

luvan antamisesta Saksan liittotasavallalle ja Luxemburgin suurherttuakunnalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 5 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä

(2010/579/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 291 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission pääsihteeristö kirjasi 15 päivänä lokakuuta 2009 saapuneeksi Saksan liittotasavallan kirjeen ja 18 päivänä marraskuuta 2009 Luxemburgin suurherttuakunnan kirjeen, joissa pyydettiin lupaa soveltaa rajasillan kunnostamiseen ja kunnossapitoon direktiivin 2006/112/EY säännöksistä poikkeavaa toimenpidettä. |
| --- | --- |

(1)

Komission pääsihteeristö kirjasi 15 päivänä lokakuuta 2009 saapuneeksi Saksan liittotasavallan kirjeen ja 18 päivänä marraskuuta 2009 Luxemburgin suurherttuakunnan kirjeen, joissa pyydettiin lupaa soveltaa rajasillan kunnostamiseen ja kunnossapitoon direktiivin 2006/112/EY säännöksistä poikkeavaa toimenpidettä.

| (2) | Komissio ilmoitti direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Saksan liittotasavallan ja Luxemburgin suurherttuakunnan pyynnöistä muille jäsenvaltioille 25 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti 2 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Saksan liittotasavallalle ja Luxemburgin suurherttuakunnalle, että sillä on kaikki pyyntöjen arvioimiseen tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Saksan liittotasavallan ja Luxemburgin suurherttuakunnan pyynnöistä muille jäsenvaltioille 25 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti 2 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Saksan liittotasavallalle ja Luxemburgin suurherttuakunnalle, että sillä on kaikki pyyntöjen arvioimiseen tarvittavat tiedot.

| (3) | Toimenpiteen tarkoituksena on Moselin ylittävän rajasillan kunnostamiseen ja kunnossapitoon tarkoitettujen tavaroiden luovutusten, palvelujen suoritusten, yhteisöhankintojen ja tavaroiden tuonnin osalta katsoa, että silta ja sen työmaa sijaitsevat kokonaisuudessaan Luxemburgin suurherttuakunnan alueella asianomaisten kahden maan sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Toimenpiteen tarkoituksena on Moselin ylittävän rajasillan kunnostamiseen ja kunnossapitoon tarkoitettujen tavaroiden luovutusten, palvelujen suoritusten, yhteisöhankintojen ja tavaroiden tuonnin osalta katsoa, että silta ja sen työmaa sijaitsevat kokonaisuudessaan Luxemburgin suurherttuakunnan alueella asianomaisten kahden maan sopimuksen mukaisesti.

| (4) | Ilman sellaista toimenpidettä olisi tarpeen määritellä, onko verotuspaikka Saksan liittotasavalta vai Luxemburgin suurherttuakunta. Saksan alueella toteutetusta rajasiltaa koskevasta työstä kannettaisiin Saksan arvonlisävero ja Luxemburgin suurherttuakunnan alueella toteutetusta työstä Luxemburgin arvonlisävero. Lisäksi silta ylittää yhteisesti hallinnoidun alueen, jolla toteutettavia töitä ei voida yhden luovutus- ja suorituspaikan määrittämiseksi osoittaa tehdyiksi yksinomaan jommankumman jäsenvaltion alueella. |
| --- | --- |

(4)

Ilman sellaista toimenpidettä olisi tarpeen määritellä, onko verotuspaikka Saksan liittotasavalta vai Luxemburgin suurherttuakunta. Saksan alueella toteutetusta rajasiltaa koskevasta työstä kannettaisiin Saksan arvonlisävero ja Luxemburgin suurherttuakunnan alueella toteutetusta työstä Luxemburgin arvonlisävero. Lisäksi silta ylittää yhteisesti hallinnoidun alueen, jolla toteutettavia töitä ei voida yhden luovutus- ja suorituspaikan määrittämiseksi osoittaa tehdyiksi yksinomaan jommankumman jäsenvaltion alueella.

| (5) | Toimenpiteen tarkoituksena on siksi yksinkertaistaa kyseisen sillan kunnostusta ja kunnossapitoa koskevaa arvonlisäverotusta. |
| --- | --- |

(5)

Toimenpiteen tarkoituksena on siksi yksinkertaistaa kyseisen sillan kunnostusta ja kunnossapitoa koskevaa arvonlisäverotusta.

| (6) | Poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin, |
| --- | --- |

(6)

Poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 5 artiklassa säädetään, Saksan liittotasavalta ja Luxemburgin suurherttuakunta saavat katsoa, että Moselin ylittävä nykyinen rajasilta, joka yhdistää toisiinsa Saksan moottoritien B 419 ja Luxemburgin moottoritien N1 Wellenin ja Grevenmacherin välillä, sekä sen työmaa sijaitsevat kokonaan Luxemburgin suurherttuakunnan alueella, kun on kyse kyseisen sillan kunnostamiseen tai kunnossapitoon tarkoitetuista tavaroiden luovutuksista, palvelujen suorituksista, yhteisöhankinnoista ja tavaroiden tuonnista.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle ja Luxemburgin suurherttuakunnalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. PEETERS

---

(1)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 256/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 256/22

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä syyskuuta 2010,

luvan antamisesta Alankomaiden kuningaskunnalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 193 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2010/580/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 291 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Alankomaiden kuningaskunta on pyytänyt kirjeessään, jonka komission pääsihteeristö on kirjannut vastaanotetuksi 29 päivänä tammikuuta 2010, lupaa soveltaa valmisvaateteollisuuden alalla erityisiä verotoimenpiteitä, joihin oli aiemmin myönnetty lupa rajalliseksi ajaksi päätöksellä 2007/740/EY (2). |
| --- | --- |

(1)

Alankomaiden kuningaskunta on pyytänyt kirjeessään, jonka komission pääsihteeristö on kirjannut vastaanotetuksi 29 päivänä tammikuuta 2010, lupaa soveltaa valmisvaateteollisuuden alalla erityisiä verotoimenpiteitä, joihin oli aiemmin myönnetty lupa rajalliseksi ajaksi päätöksellä 2007/740/EY (2).

| (2) | Komissio on antanut direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Alankomaiden kuningaskunnan pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 25 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Komissio on ilmoittanut 2 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Alankomaiden kuningaskunnalle, että sillä on kaikki pyynnön arvioimiseen tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on antanut direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Alankomaiden kuningaskunnan pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 25 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Komissio on ilmoittanut 2 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Alankomaiden kuningaskunnalle, että sillä on kaikki pyynnön arvioimiseen tarvittavat tiedot.

| (3) | Järjestelyllä Alankomaiden kuningaskunnalle annettaisiin lupa soveltaa valmisvaateteollisuuden alalla järjestelmää, jolla arvonlisäverovelvollisuus siirretään alihankkijalta vaatetusyritykselle (toimeksiantajalle). Kyseessä olisi markkinaketjun alkupään toimiin rajoitettu käännetyn verovelvollisuuden mukainen menettely, ja järjestelmää ei siksi sovellettaisi toimijoihin, jotka myyvät loppukuluttajille. Tämän menettelyn tavoitteena on torjua erityisluonteisia petoksia kotimaisilla valmistusteollisuuden markkinoilla. |
| --- | --- |

(3)

Järjestelyllä Alankomaiden kuningaskunnalle annettaisiin lupa soveltaa valmisvaateteollisuuden alalla järjestelmää, jolla arvonlisäverovelvollisuus siirretään alihankkijalta vaatetusyritykselle (toimeksiantajalle). Kyseessä olisi markkinaketjun alkupään toimiin rajoitettu käännetyn verovelvollisuuden mukainen menettely, ja järjestelmää ei siksi sovellettaisi toimijoihin, jotka myyvät loppukuluttajille. Tämän menettelyn tavoitteena on torjua erityisluonteisia petoksia kotimaisilla valmistusteollisuuden markkinoilla.

| (4) | Tällaiset järjestelyt ovat aiemmin osoittautuneet tehokkaiksi ehkäiseviksi toimenpiteiksi alalla, jolla alihankkijoiden toteuttamia toimia on vaikea yksilöidä ja valvoa, mikä vaikeuttaa arvonlisäveron kantamista. Pyydettyä toimenpidettä on näin ollen pidettävä valmisvaateteollisuuden tietyntyyppisten veropetosten ja veron kiertämisen estämiseen tähtäävänä toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(4)

Tällaiset järjestelyt ovat aiemmin osoittautuneet tehokkaiksi ehkäiseviksi toimenpiteiksi alalla, jolla alihankkijoiden toteuttamia toimia on vaikea yksilöidä ja valvoa, mikä vaikeuttaa arvonlisäveron kantamista. Pyydettyä toimenpidettä on näin ollen pidettävä valmisvaateteollisuuden tietyntyyppisten veropetosten ja veron kiertämisen estämiseen tähtäävänä toimenpiteenä.

| (5) | Valmisvaatteiden valmistuspaikan sijaintiin vaikuttavat alhaiset työvoimakustannukset, ja alihankkijat siirtävät toimintansa helposti maasta toiseen. Sen vuoksi Alankomaiden kuningaskunta velvoitettiin päätöksessä 2007/740/EY seuraamaan ja arvioimaan näiden tekijöiden vaikutuksia poikkeuksen vaikuttavuuteen ja antamaan komissiolle asiasta kertomus viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(5)

Valmisvaatteiden valmistuspaikan sijaintiin vaikuttavat alhaiset työvoimakustannukset, ja alihankkijat siirtävät toimintansa helposti maasta toiseen. Sen vuoksi Alankomaiden kuningaskunta velvoitettiin päätöksessä 2007/740/EY seuraamaan ja arvioimaan näiden tekijöiden vaikutuksia poikkeuksen vaikuttavuuteen ja antamaan komissiolle asiasta kertomus viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2009.

| (6) | Kertomuksessa todettiin, että poikkeava toimenpide ja kansainvälisten markkinoiden muutokset olivat ehkäisseet merkittävästi petoksia ja vähentäneet tasaisesti sellaisten valmisvaateyritysten määrää, joihin päätöksen 2007/740/EY mukaista käännettyä verovelvollisuusjärjestelmää voitiin soveltaa. Tämän johdosta valmisvaateteollisuuden ala on Alankomaiden kuningaskunnassa vähitellen palaamassa vakaisiin oloihin. |
| --- | --- |

(6)

Kertomuksessa todettiin, että poikkeava toimenpide ja kansainvälisten markkinoiden muutokset olivat ehkäisseet merkittävästi petoksia ja vähentäneet tasaisesti sellaisten valmisvaateyritysten määrää, joihin päätöksen 2007/740/EY mukaista käännettyä verovelvollisuusjärjestelmää voitiin soveltaa. Tämän johdosta valmisvaateteollisuuden ala on Alankomaiden kuningaskunnassa vähitellen palaamassa vakaisiin oloihin.

| (7) | Saadakseen tämän prosessin päätökseen Alankomaiden kuningaskunta on pyytänyt, että toimenpidettä pidennettäisiin rajalliseksi ajaksi, ja ilmoittanut samalla, että lopullinen päätös toimenpiteen mahdollisesta lakkauttamisesta tehtäisiin vuonna 2011. Sen vuoksi on asianmukaista, että poikkeuksen voimassolo jatkuu 31 päivään joulukuuta 2012 saakka. |
| --- | --- |

(7)

Saadakseen tämän prosessin päätökseen Alankomaiden kuningaskunta on pyytänyt, että toimenpidettä pidennettäisiin rajalliseksi ajaksi, ja ilmoittanut samalla, että lopullinen päätös toimenpiteen mahdollisesta lakkauttamisesta tehtäisiin vuonna 2011. Sen vuoksi on asianmukaista, että poikkeuksen voimassolo jatkuu 31 päivään joulukuuta 2012 saakka.

| (8) | Jos Alankomaiden kuningaskunta aikoo pidentää poikkeavaa toimenpidettä uudelleen, jotta se olisi voimassa vuoden 2012 jälkeen, sen olisi toimitettava komissiolle uusi arviointikertomus sekä toimenpiteen pidentämistä koskeva pyyntö viimeistään 1 päivänä huhtikuuta 2012. |
| --- | --- |

(8)

Jos Alankomaiden kuningaskunta aikoo pidentää poikkeavaa toimenpidettä uudelleen, jotta se olisi voimassa vuoden 2012 jälkeen, sen olisi toimitettava komissiolle uusi arviointikertomus sekä toimenpiteen pidentämistä koskeva pyyntö viimeistään 1 päivänä huhtikuuta 2012.

| (9) | Poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta saataviin Euroopan unionin omiin varoihin eikä lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavan arvonlisäveron määrään, |
| --- | --- |

(9)

Poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta saataviin Euroopan unionin omiin varoihin eikä lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavan arvonlisäveron määrään,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 193 artiklassa säädetään, Alankomaiden kuningaskunnalle annetaan lupa soveltaa valmisvaateteollisuuden alalla alihankkijoiden arvonlisäverovelvollisuuden vaatetusyritykselle (toimeksiantajalle) siirtävää järjestelmää 31 päivään joulukuuta 2012.

2 artikla

Jos Alankomaiden kuningaskunta haluaa pidentää kyseistä toimenpidettä, jotta se olisi voimassa vuoden 2012 jälkeen, sen on toimitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä huhtikuuta 2012 asiaa koskeva pyyntö sekä kertomus, jossa käsitellään erityisesti toimenpiteen vaikuttavuutta sekä mahdollista näyttöä valmisvaateteollisuuden alihankkijoiden toiminnan siirtymisestä muihin maihin.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2010.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. PEETERS

---

(1)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä marraskuuta 2007, luvan antamisesta Alankomaiden kuningaskunnalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 193 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä (EUVL L 300, 17.11.2007, s. 71).

2

---

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 256/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 256/24

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä syyskuuta 2010,

Puolan tasavallalle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta ja 168 artiklasta poikkeava erityistoimenpide

(2010/581/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 291 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Puola on kirjeessään, jonka komission pääsihteeristö kirjasi vastaanotetuksi 16 päivänä marraskuuta 2009, pyytänyt lupaa ottaa käyttöön erityistoimenpide, joka poikkeaa tuotantopanoksiin sisältyvän veron vähennysoikeutta koskevista direktiivin 2006/112/EY säännöksistä, jäljempänä ’erityistoimenpide’. |
| --- | --- |

(1)

Puola on kirjeessään, jonka komission pääsihteeristö kirjasi vastaanotetuksi 16 päivänä marraskuuta 2009, pyytänyt lupaa ottaa käyttöön erityistoimenpide, joka poikkeaa tuotantopanoksiin sisältyvän veron vähennysoikeutta koskevista direktiivin 2006/112/EY säännöksistä, jäljempänä ’erityistoimenpide’.

| (2) | Komissio on direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti antanut Puolan esittämän pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komissio on 17 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä ilmoittanut Puolalle saaneensa kaikki tiedot, jotka se on katsonut tarvitsevansa pyynnön arviointiin. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti antanut Puolan esittämän pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komissio on 17 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä ilmoittanut Puolalle saaneensa kaikki tiedot, jotka se on katsonut tarvitsevansa pyynnön arviointiin.

| (3) | Puola soveltaa arvonlisäveron vähennysoikeuden rajoitusta henkilöautoihin. Jotkin muut moottoriajoneuvot kuin henkilöautot on kuitenkin suunniteltu sellaisiksi, että ne sopivat yhtä hyvin sekä yksityis- että yrityskäyttöön. |
| --- | --- |

(3)

Puola soveltaa arvonlisäveron vähennysoikeuden rajoitusta henkilöautoihin. Jotkin muut moottoriajoneuvot kuin henkilöautot on kuitenkin suunniteltu sellaisiksi, että ne sopivat yhtä hyvin sekä yksityis- että yrityskäyttöön.

| (4) | Verovelvollisen, joka aikoo käyttää yksityistarkoituksiin muuta sellaista ajoneuvoa kuin henkilöautoa, jonka ostoon, yhteisöhankintaan, maahantuontiin, vuokraukseen tai liisaukseen sisältyneen veron kyseinen verovelvollinen on vähentänyt kokonaan tai osittain, on tällä hetkellä suoritettava sen yksityiskäytöstä veroa. Verovelvollisen on kuitenkin vaikea määrittää ajoneuvon yksityiskäyttöä tarkasti, ja veroviranomaisten on vaikea sitä valvoa. |
| --- | --- |

(4)

Verovelvollisen, joka aikoo käyttää yksityistarkoituksiin muuta sellaista ajoneuvoa kuin henkilöautoa, jonka ostoon, yhteisöhankintaan, maahantuontiin, vuokraukseen tai liisaukseen sisältyneen veron kyseinen verovelvollinen on vähentänyt kokonaan tai osittain, on tällä hetkellä suoritettava sen yksityiskäytöstä veroa. Verovelvollisen on kuitenkin vaikea määrittää ajoneuvon yksityiskäyttöä tarkasti, ja veroviranomaisten on vaikea sitä valvoa.

| (5) | Puola on pyytänyt arvolisäveron (alv) kantamisen yksinkertaistamiseksi sekä veropetosten ja veron kiertämisen estämiseksi poikkeusta, jotta mahdollisesti sekä yritys- että yksityiskäyttöön käytettäviä muita ajoneuvoja kuin henkilöautoja koskeva verovähennysoikeus rajoitettaisiin 60 prosenttiin alv:sta, joka syntyy tiettyjen ajoneuvojen ostosta, yhteisöhankinnasta, maahantuonnista, vuokrauksesta tai liisauksesta, sekä enintään 6 000:een Puolan zlotyyn, ja jonka tarkoituksena on estää alv:n liiallinen vähentäminen luksusautojen osalta, joita todennäköisemmin käytetään yksityistarkoituksiin. Tämän jälkeen verovelvollista ei enää vaadittaisi suorittamaan veroa ajoneuvon yksityiskäytöstä. |
| --- | --- |

(5)

Puola on pyytänyt arvolisäveron (alv) kantamisen yksinkertaistamiseksi sekä veropetosten ja veron kiertämisen estämiseksi poikkeusta, jotta mahdollisesti sekä yritys- että yksityiskäyttöön käytettäviä muita ajoneuvoja kuin henkilöautoja koskeva verovähennysoikeus rajoitettaisiin 60 prosenttiin alv:sta, joka syntyy tiettyjen ajoneuvojen ostosta, yhteisöhankinnasta, maahantuonnista, vuokrauksesta tai liisauksesta, sekä enintään 6 000:een Puolan zlotyyn, ja jonka tarkoituksena on estää alv:n liiallinen vähentäminen luksusautojen osalta, joita todennäköisemmin käytetään yksityistarkoituksiin. Tämän jälkeen verovelvollista ei enää vaadittaisi suorittamaan veroa ajoneuvon yksityiskäytöstä.

| (6) | Erityistoimenpidettä olisi sovellettava ainoastaan sellaisiin muihin moottoriajoneuvoihin kuin henkilöautoihin, joiden suurin sallittu kuorma on yli 500 kg ja suurin sallittu paino 3,5 tonnia. Ajoneuvot, joilla on erityinen käyttötarkoitus, kuten tiepalveluajoneuvot, ruumisautot ja kuormaajat, sekä ajoneuvot, jotka on tarkoitettu jälleenmyyntiin tai vuokraukseen, eivät saisi tulla poikkeuksen piiriin. |
| --- | --- |

(6)

Erityistoimenpidettä olisi sovellettava ainoastaan sellaisiin muihin moottoriajoneuvoihin kuin henkilöautoihin, joiden suurin sallittu kuorma on yli 500 kg ja suurin sallittu paino 3,5 tonnia. Ajoneuvot, joilla on erityinen käyttötarkoitus, kuten tiepalveluajoneuvot, ruumisautot ja kuormaajat, sekä ajoneuvot, jotka on tarkoitettu jälleenmyyntiin tai vuokraukseen, eivät saisi tulla poikkeuksen piiriin.

| (7) | Luvan olisi oltava voimassa määräajan, minkä vuoksi sen voimassaolon olisi päätyttävä 31 päivänä joulukuuta 2013. Tuohon päivään mennessä saatujen kokemusten valossa voidaan tehdä arviointi siitä, onko poikkeus edelleen perusteltu. |
| --- | --- |

(7)

Luvan olisi oltava voimassa määräajan, minkä vuoksi sen voimassaolon olisi päätyttävä 31 päivänä joulukuuta 2013. Tuohon päivään mennessä saatujen kokemusten valossa voidaan tehdä arviointi siitä, onko poikkeus edelleen perusteltu.

| (8) | Poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin, |
| --- | --- |

(8)

Poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 168 artiklassa säädetään, Puolan tasavallalle annetaan lupa rajoittaa muiden moottoriajoneuvojen kuin henkilöautojen ostosta, yhteisöhankinnasta, maahantuonnista, vuokrauksesta tai liisauksesta syntyvän alv:n vähennysoikeus 60 prosenttiin ja enintään 6 000:een Puolan zlotyyn.

Tätä rajoitusta sovelletaan ainoastaan sellaisiin muihin moottoriajoneuvoihin kuin henkilöautoihin, joiden suurin sallittu kuorma on yli 500 kg ja suurin sallittu paino on 3,5 tonnia.

2 artikla

Edellä olevaa 1 artiklaa ei sovelleta seuraaviin ajoneuvoluokkiin:

| a) | jälleenmyyntiä, vuokrausta tai liisausta varten ostetut ajoneuvot; |
| --- | --- |

a)

jälleenmyyntiä, vuokrausta tai liisausta varten ostetut ajoneuvot;

| b) | ajoneuvot, joita veroja koskevien säännösten tai määräysten mukaan voidaan pitää pääasiassa tavaroiden kuljetukseen tarkoitettuina ajoneuvoina; |
| --- | --- |

b)

ajoneuvot, joita veroja koskevien säännösten tai määräysten mukaan voidaan pitää pääasiassa tavaroiden kuljetukseen tarkoitettuina ajoneuvoina;

| c) | erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot; |
| --- | --- |

c)

erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot;

| d) | ajoneuvot, joita käytetään vähintään 10 henkilön kuljettamiseen, kuljettaja mukaan luettuna. |
| --- | --- |

d)

ajoneuvot, joita käytetään vähintään 10 henkilön kuljettamiseen, kuljettaja mukaan luettuna.

3 artikla

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, Puolan tasavallalle annetaan lupa olla rinnastamatta vastikkeellisesti suoritettuihin palveluihin tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitetun rajoituksen soveltamisalaan kuuluvaa yksityiskäyttöä, kun ajoneuvoa käyttää verovelvollinen tai tämän henkilöstö, tai yleisemmin, kun ajoneuvoa käytetään muuhun kuin verovelvollisen yrityksen tarkoituksiin.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

Se on voimassa 31 päivään joulukuuta 2013.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. PEETERS

---

(1)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 256/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 256/26

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä syyskuuta 2010,

Ranskan tasavallalle ja Italian tasavallalle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 5 artiklasta poikkeava erityistoimenpide

(2010/582/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 291 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italia ja Ranska ovat kirjeissään, jotka komission pääsihteeristö kirjasi saapuneiksi 19 päivänä kesäkuuta 2009 (Italia) ja 19 päivänä marraskuuta 2009 (Ranska), pyytäneet lupaa ottaa käyttöön erityinen verotoimenpide, jäljempänä ’toimenpide’, joka liittyy nykyisen Col de Tende -tunnelin käyttöön, kunnossapitoon ja turvallisuuteen sekä nykyisen tunnelin rinnalle tulevan uuden tunnelin rakentamiseen, käyttöön, kunnossapitoon ja turvallisuuteen. |
| --- | --- |

(1)

Italia ja Ranska ovat kirjeissään, jotka komission pääsihteeristö kirjasi saapuneiksi 19 päivänä kesäkuuta 2009 (Italia) ja 19 päivänä marraskuuta 2009 (Ranska), pyytäneet lupaa ottaa käyttöön erityinen verotoimenpide, jäljempänä ’toimenpide’, joka liittyy nykyisen Col de Tende -tunnelin käyttöön, kunnossapitoon ja turvallisuuteen sekä nykyisen tunnelin rinnalle tulevan uuden tunnelin rakentamiseen, käyttöön, kunnossapitoon ja turvallisuuteen.

| (2) | Komissio on direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti antanut Ranskan ja Italian pyynnöt tiedoksi muille jäsenvaltioille 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Komissio on 17 päivänä joulukuuta 2009 päivätyillä kirjeillä ilmoittanut Ranskalle ja Italialle saaneensa kaikki pyyntöjen arviointia varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti antanut Ranskan ja Italian pyynnöt tiedoksi muille jäsenvaltioille 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Komissio on 17 päivänä joulukuuta 2009 päivätyillä kirjeillä ilmoittanut Ranskalle ja Italialle saaneensa kaikki pyyntöjen arviointia varten tarpeellisina pitämänsä tiedot.

| (3) | Col de Tende -tunneli muodostaa Ranskan ja Italian välisen pysyvän maantieyhteyden. Näiden jäsenvaltioiden 12 päivänä maaliskuuta 2007 tekemässä sopimuksessa Italian tehtäväksi annetaan nykyisen tunnelin käyttö, kunnossapito ja turvallisuus sekä nykyisen tunnelin rinnalle tulevan uuden tunnelin, jota liikennöidään sen valmistuttua vastakkaiseen suuntaan kuin nykyistä tunnelia, rakentaminen, käyttö, kunnossapito ja turvallisuus. |
| --- | --- |

(3)

Col de Tende -tunneli muodostaa Ranskan ja Italian välisen pysyvän maantieyhteyden. Näiden jäsenvaltioiden 12 päivänä maaliskuuta 2007 tekemässä sopimuksessa Italian tehtäväksi annetaan nykyisen tunnelin käyttö, kunnossapito ja turvallisuus sekä nykyisen tunnelin rinnalle tulevan uuden tunnelin, jota liikennöidään sen valmistuttua vastakkaiseen suuntaan kuin nykyistä tunnelia, rakentaminen, käyttö, kunnossapito ja turvallisuus.

| (4) | Toimenpiteen johdosta nykyisen tunnelin koko sijaintipaikan ja uuden tunnelin rakennuspaikan katsotaan olevan Italian tasavallan alueella, kun on kyse näiden tunnelien rakentamiseen, käyttöön, kunnossapitoon ja turvallisuuteen tarkoitetuista tavaroiden luovutuksista, palveluista, yhteisöhankinnoista ja tuonnista. Jos toimenpidettä ei otettaisi käyttöön, kaikkien luovutusten osalta olisi alueperiaatteen mukaisesti varmistettava, onko verotuspaikka Ranska vai Italia. |
| --- | --- |

(4)

Toimenpiteen johdosta nykyisen tunnelin koko sijaintipaikan ja uuden tunnelin rakennuspaikan katsotaan olevan Italian tasavallan alueella, kun on kyse näiden tunnelien rakentamiseen, käyttöön, kunnossapitoon ja turvallisuuteen tarkoitetuista tavaroiden luovutuksista, palveluista, yhteisöhankinnoista ja tuonnista. Jos toimenpidettä ei otettaisi käyttöön, kaikkien luovutusten osalta olisi alueperiaatteen mukaisesti varmistettava, onko verotuspaikka Ranska vai Italia.

| (5) | Sen vuoksi toimenpiteen tarkoituksena on yksinkertaistaa arvonlisäveron kantamista nykyisen tunnelin käytöstä, kunnossapidosta ja turvallisuudesta sekä uuden tunnelin rakentamisesta, käytöstä, kunnossapidosta ja turvallisuudesta. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi toimenpiteen tarkoituksena on yksinkertaistaa arvonlisäveron kantamista nykyisen tunnelin käytöstä, kunnossapidosta ja turvallisuudesta sekä uuden tunnelin rakentamisesta, käytöstä, kunnossapidosta ja turvallisuudesta.

| (6) | Poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin, |
| --- | --- |

(6)

Poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 5 artiklassa säädetään, Ranskan tasavallalle ja Italian tasavallalle annetaan lupa katsoa, että nykyisen Col de Tende -tunnelin koko sijaintipaikka ja nykyisen tunnelin rinnalle tulevan uuden Col de Tende -tunnelin rakennuspaikka ovat Italian alueella, kun on kyse uuden tunnelin rakentamiseen ja tämän jälkeen sen käyttöön, kunnossapitoon ja turvallisuuteen sekä nykyisen tunnelin käyttöön, kunnossapitoon ja turvallisuuteen tarkoitetuista tavaroiden luovutuksista, palveluista, yhteisöhankinnoista ja tuonnista.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä täytäntöönpanopäätös on osoitettu Ranskan tasavallalle ja Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. PEETERS

---

(1)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 256/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 256/27

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä syyskuuta 2010,

Romanialle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 193 artiklasta poikkeava erityistoimenpide

(2010/583/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 291 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Romania on komission pääsihteeristön 23 päivänä syyskuuta 2009 vastaanotetuksi kirjaamalla kirjeellä pyytänyt lupaa ottaa käyttöön direktiivin 2006/112/ETY 193 artiklasta poikkeava erityistoimenpide. |
| --- | --- |

(1)

Romania on komission pääsihteeristön 23 päivänä syyskuuta 2009 vastaanotetuksi kirjaamalla kirjeellä pyytänyt lupaa ottaa käyttöön direktiivin 2006/112/ETY 193 artiklasta poikkeava erityistoimenpide.

| (2) | Komissio on direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti antanut Romanian pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komissio on 17 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä ilmoittanut Romanialle saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti antanut Romanian pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komissio on 17 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä ilmoittanut Romanialle saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarvittavat tiedot.

| (3) | Direktiivin 2006/112/EY 193 artiklassa säädetään, että tavaroita luovuttava tai palveluita suorittava verovelvollinen on pääsäänöisesti velvollinen maksamaan arvonlisäveron veroviranomaisille. Romanian pyytämän poikkeuksen tarkoituksena on tehdä tavaroiden luovutuksen tai palvelujen suorituksen vastaanottajasta arvonlisäverovelvollinen kahdessa erityistilanteessa. Ensimmäisessä tapauksessa verovelvolliset toimittavat kansallisen lainsäädännön mukaisia puutuotteita. Toisessa tapauksessa tavaroiden luovutuksista tai palvelujen suorituksista vastaavat sellaiset verovelvolliset, vähittäiskauppiaita lukuun ottamatta, joihin sovelletaan maksukyvyttömyysmenettelyä. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2006/112/EY 193 artiklassa säädetään, että tavaroita luovuttava tai palveluita suorittava verovelvollinen on pääsäänöisesti velvollinen maksamaan arvonlisäveron veroviranomaisille. Romanian pyytämän poikkeuksen tarkoituksena on tehdä tavaroiden luovutuksen tai palvelujen suorituksen vastaanottajasta arvonlisäverovelvollinen kahdessa erityistilanteessa. Ensimmäisessä tapauksessa verovelvolliset toimittavat kansallisen lainsäädännön mukaisia puutuotteita. Toisessa tapauksessa tavaroiden luovutuksista tai palvelujen suorituksista vastaavat sellaiset verovelvolliset, vähittäiskauppiaita lukuun ottamatta, joihin sovelletaan maksukyvyttömyysmenettelyä.

| (4) | Maksukyvyttömät yritykset eivät usein voi taloudellisten vaikeuksien takia maksaa tavaroiden luovutuksistaan ja palveluiden suorituksistaan arvonlisäveroa toimivaltaisille viranomaisille. Tavaroiden ja palvelujen vastaanottaja voi kuitenkin periaatteessa vähentää arvonlisäveron, vaikka tavaroiden toimittaja tai palvelujen suorittaja ei ole maksanut sitä toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

(4)

Maksukyvyttömät yritykset eivät usein voi taloudellisten vaikeuksien takia maksaa tavaroiden luovutuksistaan ja palveluiden suorituksistaan arvonlisäveroa toimivaltaisille viranomaisille. Tavaroiden ja palvelujen vastaanottaja voi kuitenkin periaatteessa vähentää arvonlisäveron, vaikka tavaroiden toimittaja tai palvelujen suorittaja ei ole maksanut sitä toimivaltaisille viranomaisille.

| (5) | Koska vähittäiskauppiaiden olisi vaikea varmistaa asiakkaidensa verotuksellista asemaa myyntipaikassa, käännettyä verovelvollisuutta ei olisi sovellettava maksukyvyttömyysmenettelyn alaisiin vähittäiskauppiaisiin. |
| --- | --- |

(5)

Koska vähittäiskauppiaiden olisi vaikea varmistaa asiakkaidensa verotuksellista asemaa myyntipaikassa, käännettyä verovelvollisuutta ei olisi sovellettava maksukyvyttömyysmenettelyn alaisiin vähittäiskauppiaisiin.

| (6) | Romanian puutavaramarkkinoilla on myös ongelmia markkinoiden luonteen ja markkinoilla toimivien yritysten vuoksi. Markkinoilla toimii suuri määrä pieniä yrityksiä, joita Romanian viranomaisten on vaikea valvoa. Yleisin veronkiertotapa on seuraavanlainen: kun tavaroiden luovuttaja on laskuttanut asiakasta luovutuksesta, se katoaa jäljettömiin suorittamatta veroa toimivaltaisille viranomaisille mutta toimittaa asiakkaalle verovähennykseen kelpaavan kauppalaskun. |
| --- | --- |

(6)

Romanian puutavaramarkkinoilla on myös ongelmia markkinoiden luonteen ja markkinoilla toimivien yritysten vuoksi. Markkinoilla toimii suuri määrä pieniä yrityksiä, joita Romanian viranomaisten on vaikea valvoa. Yleisin veronkiertotapa on seuraavanlainen: kun tavaroiden luovuttaja on laskuttanut asiakasta luovutuksesta, se katoaa jäljettömiin suorittamatta veroa toimivaltaisille viranomaisille mutta toimittaa asiakkaalle verovähennykseen kelpaavan kauppalaskun.

| (7) | Määrittämällä tahoksi, joka vastaa arvonlisäveron suorittamisesta tapauksissa, joissa puutuotteita toimittavat verovelvolliset ja tapauksissa, joissa tavaroiden luovutuksista ja palvelujen suorituksista vastaavat sellaiset verovelvolliset, vähittäiskauppiaita lukuun ottamatta, joihin sovelletaan maksukyvyttömyysmenettelyä, poikkeuksella poistetaan esiintyneet vaikeudet ilman, että sillä on vaikutusta maksettavan veron määrään. Tällä estetään tietyntyyppiset veropetokset ja veron kiertäminen. |
| --- | --- |

(7)

Määrittämällä tahoksi, joka vastaa arvonlisäveron suorittamisesta tapauksissa, joissa puutuotteita toimittavat verovelvolliset ja tapauksissa, joissa tavaroiden luovutuksista ja palvelujen suorituksista vastaavat sellaiset verovelvolliset, vähittäiskauppiaita lukuun ottamatta, joihin sovelletaan maksukyvyttömyysmenettelyä, poikkeuksella poistetaan esiintyneet vaikeudet ilman, että sillä on vaikutusta maksettavan veron määrään. Tällä estetään tietyntyyppiset veropetokset ja veron kiertäminen.

| (8) | Toimenpide on oikeasuhteinen tavoitteisiin nähden, sillä sitä ei ole tarkoitettu sovellettavaksi yleisesti, vaan ainoastaan erityistoimiin ja aloihin, joilla esiintyy huomattavia ongelmia veronkannon taikka veropetosten tai veron kiertämisen osalta. |
| --- | --- |

(8)

Toimenpide on oikeasuhteinen tavoitteisiin nähden, sillä sitä ei ole tarkoitettu sovellettavaksi yleisesti, vaan ainoastaan erityistoimiin ja aloihin, joilla esiintyy huomattavia ongelmia veronkannon taikka veropetosten tai veron kiertämisen osalta.

| (9) | Luvan olisi oltava voimassa rajoitetun ajan 31 päivään joulukuuta 2013 asti. Tuohon päivään mennessä saadut kokemukset huomioiden voidaan tehdä arviointi siitä, onko poikkeus yhä aiheellinen. |
| --- | --- |

(9)

Luvan olisi oltava voimassa rajoitetun ajan 31 päivään joulukuuta 2013 asti. Tuohon päivään mennessä saadut kokemukset huomioiden voidaan tehdä arviointi siitä, onko poikkeus yhä aiheellinen.

| (10) | Poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin, |
| --- | --- |

(10)

Poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 193 artiklassa säädetään, Romanialle annetaan 31 päivään joulukuuta 2013 asti lupa nimetä verovelvolliseksi tämän päätöksen 2 artiklassa tarkoitetut tavaroiden luovutukset tai palvelujen suoritukset vastaanottava verovelvollinen.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa säädettyä poikkeusta sovelletaan

| a) | verovelvollisten puutuotteiden toimituksiin, mukaan lukien kasvava puusto, pyöreä tai halkaistu muottipuutavara, polttopuu, sahateollisuuden tuotteet sekä täyssärmäinen puutavara tai puuhake ja raakapuu, jalostettu puu ja puutavara puolivalmisteena; |
| --- | --- |

a)

verovelvollisten puutuotteiden toimituksiin, mukaan lukien kasvava puusto, pyöreä tai halkaistu muottipuutavara, polttopuu, sahateollisuuden tuotteet sekä täyssärmäinen puutavara tai puuhake ja raakapuu, jalostettu puu ja puutavara puolivalmisteena;

| b) | sellaisten verovelvollisten, lukuun ottamatta vähittäiskauppiaita, tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin, joihin sovelletaan maksukyvyttömyysmenettelyä. |
| --- | --- |

b)

sellaisten verovelvollisten, lukuun ottamatta vähittäiskauppiaita, tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin, joihin sovelletaan maksukyvyttömyysmenettelyä.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. PEETERS

---

(1)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 256/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 256/29

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä syyskuuta 2010,

Latvian tasavallalle annettavasta luvasta soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä

(2010/584/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ja erityisesti sen 291 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1), jäljempänä ’alv-direktiivi’, ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Latvia on kirjeessään, jonka komission pääsihteeristö kirjasi vastaanotetuksi 17 päivänä helmikuuta 2010, pyytänyt lupaa ottaa käyttöön alv-direktiivin 287 artiklan 10 kohdasta poikkeava toimenpide, jotta verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 50 000 euroa, voitaisiin myöntää verovapautus, jäljempänä ’toimenpide’. Poikkeuksella nämä verovelvolliset vapautettaisiin tietyistä tai kaikista alv-direktiivin XI osaston 2–6 luvussa tarkoitetuista arvonlisäveroa, jäljempänä ’alv’, koskevista velvoitteista. |
| --- | --- |

(1)

Latvia on kirjeessään, jonka komission pääsihteeristö kirjasi vastaanotetuksi 17 päivänä helmikuuta 2010, pyytänyt lupaa ottaa käyttöön alv-direktiivin 287 artiklan 10 kohdasta poikkeava toimenpide, jotta verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 50 000 euroa, voitaisiin myöntää verovapautus, jäljempänä ’toimenpide’. Poikkeuksella nämä verovelvolliset vapautettaisiin tietyistä tai kaikista alv-direktiivin XI osaston 2–6 luvussa tarkoitetuista arvonlisäveroa, jäljempänä ’alv’, koskevista velvoitteista.

| (2) | Komissio on antoi alv-direktiivin 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti antanut Latvian pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 4 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Komissio on 7 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä ilmoittanut Latvialle saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on antoi alv-direktiivin 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti antanut Latvian pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 4 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Komissio on 7 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä ilmoittanut Latvialle saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarpeellisina pitämänsä tiedot.

| (3) | Jäsenvaltioilla on jo käytettävissään alv-direktiivin XII osastossa tarkoitettu mahdollisuus käyttää pienten yritysten erityisjärjestelmää. Toimenpide poikkeaa alv-direktiivin XII osastosta ainoastaan siten, että verovelvollisen vuosittaisen liikevaihdon raja-arvo on tässä erityisjärjestelmässä korkeampi kuin Latvialle alv-direktiivin 287 artiklan 10 kohdan nojalla tällä hetkellä sallittu 17 200 euron raja-arvo. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioilla on jo käytettävissään alv-direktiivin XII osastossa tarkoitettu mahdollisuus käyttää pienten yritysten erityisjärjestelmää. Toimenpide poikkeaa alv-direktiivin XII osastosta ainoastaan siten, että verovelvollisen vuosittaisen liikevaihdon raja-arvo on tässä erityisjärjestelmässä korkeampi kuin Latvialle alv-direktiivin 287 artiklan 10 kohdan nojalla tällä hetkellä sallittu 17 200 euron raja-arvo.

| (4) | Korkeampi erityisjärjestelmän raja-arvo voi vähentää huomattavasti pienimpien yritysten alv-velvoitteita, mutta erityisjärjestelmä on verovelvollisille vapaaehtoinen ja antaa yrityksille mahdollisuuden valita myös tavanomaiset alv-järjestelyt. |
| --- | --- |

(4)

Korkeampi erityisjärjestelmän raja-arvo voi vähentää huomattavasti pienimpien yritysten alv-velvoitteita, mutta erityisjärjestelmä on verovelvollisille vapaaehtoinen ja antaa yrityksille mahdollisuuden valita myös tavanomaiset alv-järjestelyt.

| (5) | Komissio on sisällyttänyt 29 päivänä lokakuuta 2004 annettuun alv-velvoitteiden yksinkertaistamista koskevaan direktiiviehdotukseensa (2) säännöksiä, joiden nojalla jäsenvaltiot voivat vahvistaa alv-vapauden raja-arvona käytettävän vuosittaisen liikevaihdon enimmäismääräksi 100 000 euroa tai sen vasta-arvo kansallisena valuuttana ja tarkistaa tämän enimmäismäärän vuosittain. Latvian esittämä pyyntö on mainitun ehdotuksen mukainen. |
| --- | --- |

(5)

Komissio on sisällyttänyt 29 päivänä lokakuuta 2004 annettuun alv-velvoitteiden yksinkertaistamista koskevaan direktiiviehdotukseensa (2) säännöksiä, joiden nojalla jäsenvaltiot voivat vahvistaa alv-vapauden raja-arvona käytettävän vuosittaisen liikevaihdon enimmäismääräksi 100 000 euroa tai sen vasta-arvo kansallisena valuuttana ja tarkistaa tämän enimmäismäärän vuosittain. Latvian esittämä pyyntö on mainitun ehdotuksen mukainen.

| (6) | Poikkeus ei vaikuta arvonlisäverosta saataviin Euroopan unionin omiin varoihin, |
| --- | --- |

(6)

Poikkeus ei vaikuta arvonlisäverosta saataviin Euroopan unionin omiin varoihin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 287 artiklan 10 kohdassa säädetään, Latvian tasavalta saa vapauttaa arvonlisäverosta sellaiset verovelvolliset, joiden vuosittaisen liikevaihdon vasta-arvo kansallisena valuuttana on enintään 50 000 euroa sen Euroopan unioniin liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan laskettuna.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

Sen voimassaolo päättyy joko sellaisen direktiivin voimaantulopäivänä, jolla muutetaan sitä vuotuisen liikevaihdon raja-arvoa, jonka alittuessa verovelvollisille voidaan myöntää alv-vapautus, tai 31 päivänä joulukuuta 2013, sen mukaan, kumpi on aiempi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Latvian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. PEETERS

---

(1)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL C 24, 29.1.2005, s. 8.

2

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 256/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 256/30

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 43/10/KOL,

annettu 10 päivänä helmikuuta 2010,

jolla muutetaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdan luetteloa kolmansista maista tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksytyistä rajatarkastusasemista Islannissa ja Norjassa ja kumotaan 21 päivänä toukokuuta 2008 tehty EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 301/08/KOL

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 109 artiklan ja pöytäkirjan 1,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdan ja pöytäkirjan 1,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun johdanto-osan 4 kohdan B kohdan 1 ja 3 alakohdan sekä 5 kohdan b alakohdan,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.1.4 kohdassa mainitun säädöksen (kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annettu neuvoston direktiivi 97/78/EY), sellaisena kuin se on muutettuna ja mukautettuna ETA-sopimukseen, ja erityisesti säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.1.5 kohdassa mainitun säädöksen (kolmansista maista yhteisöön tuotavien eläinten eläinlääkintätarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista ja direktiivien 89/662/ETY, 90/425/ETY ja 90/675/ETY muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/496/ETY), sellaisena kuin se on muutettuna ja mukautettuna ETA-sopimukseen, ja erityisesti säädöksen 6 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 111 kohdassa tarkoitetun säädöksen (kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkärintarkastuksista vastaavien rajatarkastusasemien hyväksyntää koskevista edellytyksistä 21 päivänä marraskuuta 2001 tehty komission päätös 2001/812/EY), sellaisena kuin se on muutettuna, ja erityisesti säädöksen 3 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

EFTAn valvontaviranomainen kumosi 12 päivänä syyskuuta 2007 tekemänsä päätöksen N:o 378/07/KOL 21 päivänä toukokuuta 2008 tehdyllä päätöksellä N:o 301/08/KOL ja laati uuden luettelon kolmansista maista tuotavien elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksytyistä rajatarkastusasemista Islannissa ja Norjassa.

Norjan hallitus on pyytänyt, että Honningsvågin (Honningsvågin sataman rajatarkastusaseman alaisuudessa) tarkastuskeskuksen hyväksyntä jäähdytettyjen tuotteiden (HC-T(1)(2)(3)) tarkastamiseen poistetaan ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdassa olevasta luettelosta ja korvataan hyväksynnällä ainoastaan jäädytettyjen tuotteiden (HC-T(FR)(1)(2)(3)) tarkastamiseen.

Norjan hallitus on pyytänyt, että tarkastuskeskukset Harøysund (Kristiansundin sataman rajatarkastusaseman alaisuudessa) ja Vannøy (Tromsøn sataman rajatarkastusaseman alaisuudessa) poistetaan ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 1.2 jakson 39 kohdassa olevasta luettelosta.

EFTAn valvontaviranomainen antoi päätöksellään N:o 494/09/KOL asian valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean käsiteltäväksi. Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset suorittavat kolmansista maista Islantiin ja Norjaan tuotujen elävien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastukset tämän päätöksen liitteessä luetelluilla hyväksytyillä rajatarkastusasemilla.

2 artikla

Kumotaan EFTAn valvontaviranomaisen 21 päivänä toukokuuta 2008 tekemä päätös N:o 301/08/KOL.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 10 päivänä helmikuuta 2010.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannille ja Norjalle.

5 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2010.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Per SANDERUD

Puheenjohtaja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kollegion jäsen

---

LIITE

LUETTELO HYVÄKSYTYISTÄ RAJATARKASTUSASEMISTA

| 1 | = | Nimi |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Traces-koodi |
| 3 | = | Tyyppi







  A | = | Lentokenttä |
| F | = | Rautatie |
| P | = | Satama |
| R | = | Maantie |

1

=

Nimi

2

=

Traces-koodi

3

=

Tyyppi

A

=

Lentokenttä

F

=

Rautatie

P

=

Satama

R

=

Maantie

4

=

Tarkastuskeskus

5

=

Tuotteet

| HC | = | Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Muut tuotteet |
| NT | = | Ei lämpötilavaatimuksia |
| T | = | Jäädytetyt/jäähdytetyt tuotteet |
| T(FR) | = | Jäädytetyt tuotteet |
| T(CH) | = | Jäähdytetyt tuotteet |

HC

=

Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet

NHC

=

Muut tuotteet

NT

=

Ei lämpötilavaatimuksia

T

=

Jäädytetyt/jäähdytetyt tuotteet

T(FR)

=

Jäädytetyt tuotteet

T(CH)

=

Jäähdytetyt tuotteet

6

=

Elävät eläimet

| U | = | Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet sekä luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet |
| --- | --- | --- |
| E | = | Neuvoston direktiivissä 90/426/ETY määritellyt rekisteröidyt hevoseläimet |
| O | = | Muut eläimet |

U

=

Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet sekä luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet

E

=

Neuvoston direktiivissä 90/426/ETY määritellyt rekisteröidyt hevoseläimet

O

=

Muut eläimet

5–6

=

Erityishuomautuksia

| (1) | = | Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY vaatimusten mukaisesti; päätöksellä pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Ainoastaan pakatut tuotteet |
| (3) | = | Ainoastaan kalastustuotteet |
| (4) | = | Ainoastaan eläinproteiinit |
| (5) | = | Ainoastaan villa, vuodat ja nahat |
| (6) | = | Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt |
| (7) | = | Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun) |
| (8) | = | Ainoastaan hevoseläimet |
| (9) | = | Ainoastaan trooppiset kalat |
| (10) | = | Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut (ratitae) |
| (11) | = | Ainoastaan pakkaamaton rehu |
| (12) | = | Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; sekä muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet |
| (13) | = | Nagylak HU: Tämä on Unkarissa Romanian rajalla sijaitseva rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Katso komission päätös 2003/630/EY. |
| (14) | = | Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisten erityismenettelyjen mukaisesti |
| (15) | = | Ainoastaan vesiviljellyt eläimet |
| (16) | = | Ainoastaan kalajauhe |

(1)

=

Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY vaatimusten mukaisesti; päätöksellä pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta

(2)

=

Ainoastaan pakatut tuotteet

(3)

=

Ainoastaan kalastustuotteet

(4)

=

Ainoastaan eläinproteiinit

(5)

=

Ainoastaan villa, vuodat ja nahat

(6)

=

Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt

(7)

=

Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)

(8)

=

Ainoastaan hevoseläimet

(9)

=

Ainoastaan trooppiset kalat

(10)

=

Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut (ratitae)

(11)

=

Ainoastaan pakkaamaton rehu

(12)

=

Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; sekä muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet

(13)

=

Nagylak HU: Tämä on Unkarissa Romanian rajalla sijaitseva rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Katso komission päätös 2003/630/EY.

(14)

=

Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisten erityismenettelyjen mukaisesti

(15)

=

Ainoastaan vesiviljellyt eläimet

(16)

=

Ainoastaan kalajauhe

Maa: Islanti

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | IS AKU 1 | P | | HC-T(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | IS HAF 1 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Húsavík | IS HUS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | IS ISA1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavík Airport | IS KEF 4 | A | | HC(1)(2)(3) | O(15) |
| Reykjavík Eimskip | IS REY 1a | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT (2)(6)(16) | |
| Reykjavík Samskip | IS REY 1b | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Þorlákshöfn | IS THH 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

IS AKU 1

P

HC-T(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

IS HAF 1

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Húsavík

IS HUS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

IS ISA1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavík Airport

IS KEF 4

A

HC(1)(2)(3)

O(15)

Reykjavík Eimskip

IS REY 1a

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT (2)(6)(16)

Reykjavík Samskip

IS REY 1b

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Þorlákshöfn

IS THH 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Maa: Norja

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | NO BRG 1 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | NO BJF 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO EGE 1 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | NO HFT 1 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | NO HVG 1 | P | Honningsvåg | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Gjesvær | HC-T(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | NO KKN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | NO KSU 1 | P | Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Måløy | NO MAY 1 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Trollebø | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | NO OSL 1 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | NO OSL 4 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Sortland | NO SLX 1 | P | Melbu | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | NO STS 3 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Tromsø | NO TOS 1 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vadsø | NO VOS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | NO AES 1 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Ellingsøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

NO BRG 1

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

NO BJF 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO EGE 1

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

NO HFT 1

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

NO HVG 1

P

Honningsvåg

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Gjesvær

HC-T(1)(2)(3)

Kirkenes

NO KKN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

NO KSU 1

P

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Måløy

NO MAY 1

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Trollebø

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

NO OSL 1

P

HC, NHC

Oslo

NO OSL 4

A

HC, NHC

U, E, O

Sortland

NO SLX 1

P

Melbu

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

NO STS 3

R

HC, NHC

U, E, O

Tromsø

NO TOS 1

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vadsø

NO VOS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

NO AES 1

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Ellingsøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Skutvik

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

---

Oikaisuja

| 30.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 256/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 256/34

---

Oikaistaan komission asetus (EU) N:o 715/2010, annettu 10 päivänä elokuuta 2010, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 muuttamisesta kansantalouden tilinpidon mukauttamiseksi tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 ja tilastollisen toimialoittaisen tuoteluokituksen (CPA) tarkistuksen vuoksi

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 210, 11. elokuuta 2010
  )

Sivulla 8, 1 artiklan 28 kohdan 4 alakohdassa:

korvataan:

| ”4. | The data transmission according to the breakdowns A*38 and A*64 of respectively items 26a and 44a ”of which: imputed rents of owner-occupied dwellings” specified in the section REGROUPING AND CODING OF INDUSTRIES (A*), PRODUCTS (P*) AND FIXED ASSETS (FIXED CAPITAL FORMATION) (AN) of Annex IV is compulsory only for variables P.1, P.2, B.1g specified in Table 3 of Annex B to Regulation (EC) No 2223/96.” |
| --- | --- |

”4.

The data transmission according to the breakdowns A*38 and A*64 of respectively items 26a and 44a ”of which: imputed rents of owner-occupied dwellings” specified in the section REGROUPING AND CODING OF INDUSTRIES (A*), PRODUCTS (P*) AND FIXED ASSETS (FIXED CAPITAL FORMATION) (AN) of Annex IV is compulsory only for variables P.1, P.2, B.1g specified in Table 3 of Annex B to Regulation (EC) No 2223/96.”

seuraavasti:

| ”4. | Liitteen IV jaksossa TOIMIALOJEN (A*), TUOTTEIDEN (P*) JA KIINTEIDEN VAROJEN (KIINTEÄN PÄÄOMAN MUODOSTUKSEN) (AN) RYHMITTELY JA TUNNUKSET määriteltyjä kohtia 26a ja 44a ”josta: omistusasuntojen laskennalliset vuokrat”, koskevien tietojen toimittaminen jaottelujen A*38 ja A*64 mukaisesti on pakollista ainoastaan asetuksen (EY) N:o 2223/1996 liitteessä B olevassa taulukossa 3 määriteltyjen muuttujien P.1, P.2 ja B.1g osalta.” |
| --- | --- |

”4.

Liitteen IV jaksossa TOIMIALOJEN (A*), TUOTTEIDEN (P*) JA KIINTEIDEN VAROJEN (KIINTEÄN PÄÄOMAN MUODOSTUKSEN) (AN) RYHMITTELY JA TUNNUKSET määriteltyjä kohtia 26a ja 44a ”josta: omistusasuntojen laskennalliset vuokrat”, koskevien tietojen toimittaminen jaottelujen A*38 ja A*64 mukaisesti on pakollista ainoastaan asetuksen (EY) N:o 2223/1996 liitteessä B olevassa taulukossa 3 määriteltyjen muuttujien P.1, P.2 ja B.1g osalta.”

---