# Den Europæiske Unions L 200/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.200.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 200 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang31. juli 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.200.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 200

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang31. juli 2010

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 69 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter vedrørende godkendelse af bagudvendende refleksafmærkning på langsomtkørende køretøjer (efter konstruktion) og påhængskøretøjer dertil | 1 |
| | * | Regulativ nr. 71 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelsen af landbrugstraktorer med hensyn til førerens udsyn | 28 |
| | * | Regulativ nr. 125 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår førerens fremadrettede synsfelt | 38 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 69 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter vedrørende godkendelse af bagudvendende refleksafmærkning på langsomtkørende køretøjer (efter konstruktion) og påhængskøretøjer dertil

1

*

Regulativ nr. 71 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelsen af landbrugstraktorer med hensyn til førerens udsyn

28

*

Regulativ nr. 125 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår førerens fremadrettede synsfelt

38

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 31.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 200/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 69 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter vedrørende godkendelse af bagudvendende refleksafmærkning på langsomtkørende køretøjer (efter konstruktion) og påhængskøretøjer dertil

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 5 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 24. oktober 2009

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Særlige forskrifter (prøvninger) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ændringer og udvidelse af godkendelse af bagudvendende refleksafmærkning på langsomtkørende køretøjer og påhængskøretøjer dertil |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sanktioner ved manglende overensstemmelse af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

12.

| 13. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, der forestår godkendelsesprøvningerne, op på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

13.

BILAG

| Bilag 1 — | CIE-koordinatsystemet |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktion af en type af bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer i henhold til regulativ nr. 69 |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Godkendelsesmærkets udformning |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Prøvningsmetode |
| --- | --- |

Bilag 4 —

| Bilag 5 — | Forskrifter med hensyn til former og dimensioner — form og dimensioner for retroreflekterende/fluorescerende eller udelukkende retroreflekterende bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer |
| --- | --- |

Bilag 5 —

| Bilag 6 — | Kolorimetriske forskrifter |
| --- | --- |

Bilag 6 —

| Bilag 7 — | Fotometriske forskrifter |
| --- | --- |

Bilag 7 —

| Bilag 8 — | Modstandsdygtighed over for ydre påvirkninger |
| --- | --- |

Bilag 8 —

| Bilag 9 — | Varmebestandighed |
| --- | --- |

Bilag 9 —

| Bilag 10 — | Refleksafmærkningernes stivhed |
| --- | --- |

Bilag 10 —

| Bilag 11 — | Tidsmæssig bestandighed af de bagudvendende refleksafmærkningers optiske egenskaber |
| --- | --- |

Bilag 11 —

| Bilag 12 — | Bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer og påhængskøretøjer dertil |
| --- | --- |

Bilag 12 —

| Bilag 13 — | Minimumskrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 13 —

| Bilag 14 — | Minimumskrav til prøveudtagning ved en inspektør |
| --- | --- |

Bilag 14 —

| Bilag 15 — | Retningslinjer for montering af bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer (efter konstruktion) og påhængskøretøjer dertil |
| --- | --- |

Bilag 15 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på bagudvendende refleksanmærkning på køretøjer i klasse M, N, O og T og på mobile maskiner, som efter konstruktion ikke kan køre hurtigere end 40 km/h (1).

2.   DEFINITIONER (2)

2.1.   Hvad angår disse bestemmelser, forstås ved:

| 2.1.1. | »bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer« en trekantet afmærkning med afskårne hjørner med et karakteristisk mønster belagt med retroreflekterende og fluorescerende materiale eller anordninger (klasse 1) eller udelukkende med retroreflekterende materialer eller anordninger (klasse 2) |
| --- | --- |

2.1.1.

»bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer« en trekantet afmærkning med afskårne hjørner med et karakteristisk mønster belagt med retroreflekterende og fluorescerende materiale eller anordninger (klasse 1) eller udelukkende med retroreflekterende materialer eller anordninger (klasse 2)

| 2.1.2. | »prøveenhed« en komplet, færdigbehandlet refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, der er parat til at blive monteret på et køretøj, og som er repræsentativ for den aktuelle produktion. |
| --- | --- |

2.1.2.

»prøveenhed« en komplet, færdigbehandlet refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, der er parat til at blive monteret på et køretøj, og som er repræsentativ for den aktuelle produktion.

2.2.   Retrorefleksion

Refleksion, hvor strålingen sendes tilbage i retninger, som er tæt på den retning, hvorfra den kom, idet denne egenskab opretholdes, selv ved store variationer i den indfaldende stråling:

| 2.2.1. | »retroreflekterende materiale« en overflade eller en anordning, hvorfra der, når den udsættes for retningsbestemt bestråling, retroreflekteres en forholdsvis stor del af den indfaldende stråling |
| --- | --- |

2.2.1.

»retroreflekterende materiale« en overflade eller en anordning, hvorfra der, når den udsættes for retningsbestemt bestråling, retroreflekteres en forholdsvis stor del af den indfaldende stråling

| 2.2.2. | »retroreflekterende anordning« et aggregat, der er klar til brug, og som omfatter en eller flere retroreflekterende optiske enheder. |
| --- | --- |

2.2.2.

»retroreflekterende anordning« et aggregat, der er klar til brug, og som omfatter en eller flere retroreflekterende optiske enheder.

2.3.   Geometriske definitioner (jf. bilag 1, figur 1)

2.3.1.   »referencecentrum« et punkt på eller nær et retroreflekterende område, der udpeges som værende anordningens centrum med henblik på bestemmelse af dennes ydeevne

2.3.2.   »belysningsakse« et linjesegment fra referencecentret til lyskilden

2.3.3.   »observationsakse« et linjesegment fra referencecentret til fotometerhovedet

2.3.4.   »observationsvinkel (symbol α)« vinklen mellem belysningsaksen og observationsaksen; observationsvinklen er altid positiv og er ved retrorefleksion begrænset til små vinkler; maksimalt område: 0 ≤ α ≤ 180o.

2.3.5.   »observationshalvplan« det halvplan, der udgår fra belysningsaksen, og som indeholder observationsaksen

2.3.6.   »referenceakse« et nærmere bestemt linjesegment, der udgår fra referencecentret, og som tjener til at beskrive den retroreflekterende anordnings vinkelposition

2.3.7.   »indfaldsvinkel (symbol β)« vinklen fra belysningsaksen til referenceaksen; indfaldsvinklen er normalt ikke større end 90°, men for fuldstændighedens skyld defineres dens maksimale område som 0 ≤ β ≤ 180°; med henblik på den præcise bestemmelse af orienteringen kendetegnes denne vinkel ved to komponenter, β1 og β2

2.3.8.   »første akse« en akse gennem referencecentret og vinkelret på observationshalvplanet

2.3.9.   »første komponent af indfaldsvinklen (symbol β1)« vinklen fra belysningsaksen til planet indeholdende referenceaksen og den første akse; Område: – 180° ≤ β1 ≤ 180°

2.3.10.   »anden komponent af indfaldsvinklen (symbol β2)« vinklen fra planet indeholdende observationshalvplanet til referenceaksen; område: – 90 ≤ β2 ≤ 90

2.3.11.   »anden akse« en akse gennem referencecentret og vinkelret på både den første akse og referenceaksen; Den anden akses positive retning ligger i observationshalvplanet, når – 90° < β1 < 90° som vist i bilag 1, figur 1.

2.3.12.   Rotationsvinkel ε

Vinkel, hvorunder prøveeksemplaret drejes om sin lodrette akse fra en vilkårligt fastlagt position mod uret (+ ε) eller med uret (– ε) set i belysningsretningen. Hvis de retroreflekterende materialer eller anordninger er forsynet med en mærkning (f.eks. TOP), repræsenterer denne udgangspositionen. Rotationsvinklen ε ligger i området – 180° < ε ≤ 180°.

2.4.   Definition af fotometriske udtryk

2.4.1.   Retroreflektionskoefficient R'

Koefficienten (R') udledes af det retroreflekterende områdes lysstyrke (I) i observationsretningen og belysningsstyrken (E┴) på det retroreflekterende plan vinkelret på det indfaldende lys og det belyste plans prøveoverflade A.

Formula

Retrorefleksionskoefficienten R' udtrykkes i candela pr. m2 pr. lux (cd. m–2. lx–1).

2.4.2.   »Det retroreflekterende prøveeksemplars vinkeldiameter (symbol η)« den modstående vinkel til det retroreflekterende prøveeksemplars største dimension enten i belysningskildens centrum eller i modtagerens centrum

2.4.3.   »Luminansfaktor« forholdet mellem det pågældende legemes luminans og en perfekt lysspreders luminans under identiske belysnings- og observationsforhold

2.4.4.   »Farven på anordningens reflekterede lys«, definitionerne på farven af det reflekterede lys findes i punkt 2.30 og 2.31 i regulativ nr. 48.

2.5.   Fluorescens

2.5.1.   Når visse stoffer bringes i nærheden af en kilde med ultraviolette eller blå stråler, udsender de stråler, der næsten altid har en længere bølgelængde end dem, der frembringer virkningen. Dette fænomen kaldes fluorescens. I dagslys og tusmørke er fluorescerende farver klarere end normale farver, fordi de tilbagekaster en del af det lys, der rammer dem, og derudover udsender de lys. Om natten er de ikke klarere end almindelige farver.

2.5.2.   »Farven på anordningens fluorescerende lys« definitionerne på farven af det fluorescerende lys findes i punkt 2.32 i regulativ nr. 48.

2.6.   Beskrivelse af et goniometer

Et goniometer, der kan anvendes til retroreflekterende målinger i CIE-geometri, er vist i bilag 1, figur 2. På figuren er fotometerhovedet vilkårligt placeret lodret over lyskilden. Den første akse er illustreret som værende fast og vandret og er placeret vinkelret på observationshalvplanet. Alle opstillinger af komponenterne, som er ækvivalente med den viste, kan benyttes.

2.7.   Definition af »type«

Ved forskellige typer bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer forstås bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer, der afviger på så væsentlige punkter som:

| 2.7.1. | Fabriks- eller varemærke. |
| --- | --- |

2.7.1.

Fabriks- eller varemærke.

| 2.7.2. | Det retroreflekterende materiales eller de retroreflekterende anordningernes kendetegn. |
| --- | --- |

2.7.2.

Det retroreflekterende materiales eller de retroreflekterende anordningernes kendetegn.

| 2.7.3. | Det fluorescerende materiales kendetegn. |
| --- | --- |

2.7.3.

Det fluorescerende materiales kendetegn.

| 2.7.4. | De dele, der påvirker det retroreflekterende materiales eller de retroreflekterende anordningers egenskaber. |
| --- | --- |

2.7.4.

De dele, der påvirker det retroreflekterende materiales eller de retroreflekterende anordningers egenskaber.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af en type bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller om nødvendigt af dennes befuldmægtigede repræsentant og skal ledsages af:

| 3.1.1. | Tegninger i tre eksemplarer med en sådan detaljeringsgrad at typen kan identificeres. Tegningerne skal geometrisk vise placeringen på køretøjernes bagende af den bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer. På tegningerne skal desuden angives godkendelsesnummerets og identifikationssymbolets påtænkte placering i forhold til godkendelsesmærkets cirkel. |
| --- | --- |

3.1.1.

Tegninger i tre eksemplarer med en sådan detaljeringsgrad at typen kan identificeres. Tegningerne skal geometrisk vise placeringen på køretøjernes bagende af den bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer. På tegningerne skal desuden angives godkendelsesnummerets og identifikationssymbolets påtænkte placering i forhold til godkendelsesmærkets cirkel.

| 3.1.2. | En kort beskrivelse med de tekniske specifikationer for de materialer, der er anvendt til de retroreflekterende områder. |
| --- | --- |

3.1.2.

En kort beskrivelse med de tekniske specifikationer for de materialer, der er anvendt til de retroreflekterende områder.

| 3.1.3. | En kort beskrivelse med de tekniske specifikationer for de materialer, der er anvendt til det fluorescerende område. |
| --- | --- |

3.1.3.

En kort beskrivelse med de tekniske specifikationer for de materialer, der er anvendt til det fluorescerende område.

| 3.1.4. | Prøver af de retroreflekterende og fluorescerende (klasse 1) eller udelukkende retroreflekterende (klasse 2) områder. |
| --- | --- |

3.1.4.

Prøver af de retroreflekterende og fluorescerende (klasse 1) eller udelukkende retroreflekterende (klasse 2) områder.

3.2.   Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

4.   MÆRKNING

4.1.   Alle bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer, der indleveres med henblik på godkendelse, skal være påført:

| 4.1.1. | Ansøgerens handels- eller varemærke. |
| --- | --- |

4.1.1.

Ansøgerens handels- eller varemærke.

| 4.1.2. | Hvad angår de afmærkninger, hvis retroreflekterende system ikke er beregnet for alle rotationsvinkler ε: Påskriften »TOP« skrevet vandret på den del af afmærkningerne, der skal være placeret øverst, når de monteres på køretøjet. |
| --- | --- |

4.1.2.

Hvad angår de afmærkninger, hvis retroreflekterende system ikke er beregnet for alle rotationsvinkler ε: Påskriften »TOP« skrevet vandret på den del af afmærkningerne, der skal være placeret øverst, når de monteres på køretøjet.

4.2.   Mærkningerne skal anbringes på afmærkningens retroreflekterende eller fluorescerende område eller dens kant og skal være synlige udefra, når afmærkningen er monteret på køretøjet.

4.3.   Mærkningerne skal være let læselige og ikke sletbare.

5.   GODKENDELSE

5.1.   Opfylder de bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer, der indleveres med henblik på godkendelse i henhold til punkt 4 ovenfor, regulativets krav, godkendes denne type bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer.

5.2.   Hver godkendt type får et godkendelsesnummer. Dette nummers to første cifre (på nuværende tidspunkt 01) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer, regulativet har været genstand for på godkendelsestidspunktet. Symbolet over cirklen angiver klassen af den bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer: »RF« for klasse 1 (retroreflekterende og fluorescerende materialer) og »RR« for klasse 2 (udelukkende retroreflekterende materialer). Samme nummer må ikke af samme kontraherende part tildeles en anden type bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer.

5.3.   Underretning om godkendelse, nægtelse eller udvidelse af en godkendelse af en type bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer i henhold til dette regulativ skal gives parterne i overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved brug af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ og en vedføjet tegning, som er leveret af ansøgeren om godkendelse, i et format på højst A4-størrelse (210 × 297 mm) eller foldet til dette format og om muligt i forholdet 1:1.

5.4.   Hver bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, som er i overensstemmelse med en type, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal ud over de i punkt 4.1 nævnte mærker, være forsynet med:

5.4.1.   Et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

| 5.4.1.1. | En cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, der har meddelt godkendelsen. (3) |
| --- | --- |

5.4.1.1.

En cirkel, hvori er anbragt bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, der har meddelt godkendelsen. (3)

| 5.4.1.2. | Et godkendelsesnummer. |
| --- | --- |

5.4.1.2.

Et godkendelsesnummer.

5.5.   Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart.

5.6.   Bilag 3 til dette regulativ indeholder et eksempel på godkendelsesmærkets opbygning.

6.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

6.1.   Bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer skal være konstrueret således, at de fungerer tilfredsstillende og fortsat vil gøre dette ved normal anvendelse. Hertil kommer, at de ikke må frembyde nogen konstruktions- eller fremstillingsfejl, som betyder, at de ikke fungerer effektivt eller er vanskelige at vedligeholde.

6.2.   Komponenterne af retroreflekterende/fluorescerende bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer (klasse 1) eller udelukkende retroreflekterende bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer (klasse 2) må ikke let kunne afmonteres.

6.3.   De midler, hvormed den bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer fastgøres, skal være af en sådan art, at de muliggør en stabil og varig forbindelse mellem afmærkningen og køretøjernes bagende, f.eks. ved hjælp af skruer eller nitter.

6.4.   Den ydre overflade af den retroreflekterende/fluorescerende bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer (klasse 1) eller udelukkende retroreflekterende bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer (klasse 2) skal være nem at rengøre. Overfladen må derfor ikke være ujævn, og eventuelle fremspring må ikke være til hinder for nem rengøring.

7.   SÆRLIGE FORSKRIFTER (PRØVNINGER)

7.1.   Bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer skal også opfylde de betingelser med hensyn til dimensioner, form, mønster samt de kolorimetriske, fotometriske, fysiske og mekaniske krav, der er fastsat i bilag 5-12 til dette regulativ.

8.   ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE AF BAGUDVENDENDE REFLEKSAFMÆRKNING PÅ LANGSOMTKØRENDE KØRETØJER (EFTER KONSTRUKTION) OG PÅHÆNGSKØRETØJER DERTIL

8.1.   Enhver ændring af typen af den bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer skal meddeles den administrative myndighed, der har meddelt typegodkendelsen. Denne myndighed kan så enten:

| 8.1.1. | anse ændringerne for at være uden nævneværdig virkning, således at typen af anordning stadig opfylder kravene, eller |
| --- | --- |

8.1.1.

anse ændringerne for at være uden nævneværdig virkning, således at typen af anordning stadig opfylder kravene, eller

| 8.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen. |
| --- | --- |

8.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.

8.2.   Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de aftaleparter, som anvender dette regulativ, via den i punkt 5.3 ovenfor anførte procedure.

8.3.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

9.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

| 9.1. | Bagudvendende refleksafmærkninger, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at de svarer til den godkendte type, idet de opfylder de krav, der er fastlagt i punkt 6 og 7. |
| --- | --- |

9.1.

Bagudvendende refleksafmærkninger, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at de svarer til den godkendte type, idet de opfylder de krav, der er fastlagt i punkt 6 og 7.

| 9.2. | De i bilag 13 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt. |
| --- | --- |

9.2.

De i bilag 13 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.

| 9.3. | De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 14 til dette regulativ, skal være overholdt. |
| --- | --- |

9.3.

De mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 14 til dette regulativ, skal være overholdt.

| 9.4. | Den myndighed, der har meddelt typegodkendelsen, kan på et hvilket som helst tidspunkt kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder, som benyttes i de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år. |
| --- | --- |

9.4.

Den myndighed, der har meddelt typegodkendelsen, kan på et hvilket som helst tidspunkt kontrollere de overensstemmelseskontrolmetoder, som benyttes i de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

10.   SANKTIONER VED PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

10.1.   En godkendelse for en type bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, der er meddelt i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene ikke opfyldes, eller hvis et køretøj med godkendelsesmærke ikke er i overensstemmelse med den godkendte type.

10.2.   Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en tidligere meddelt godkendelse, underretter denne straks de andre aftaleparter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, der svarer til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

11.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af en godkendelse fuldstændigt ophører med at producere en bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, der er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den godkendende myndighed herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse skal myndigheden underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

12.   OVERGANGSBESTEMMELSER

12.1.   Efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 01 kan ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 01.

12.2.   Regnet fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ikke meddele godkendelse, medmindre typen af bagudvendende refleksafmærkninger, der skal godkendes, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 01.

12.3.   De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kan ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser meddelt efter en tidligere udgave af dette regulativ indtil supplement 1 til ændringsserie 01.

12.4.   Godkendelser, der er meddelt i henhold til dette regulativ tidligere end 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 01, og alle udvidelser af godkendelser, herunder udvidelser til tidligere ændringsserier, som er meddelt derefter, forbliver gyldige på ubestemt tid. Når typen af bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, som er godkendt til en tidligere udgave af regulativet indtil supplement 1 til ændringsserie 01, opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 01, skal den kontraherende part, der meddelte godkendelsen, underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, derom.

12.5.   Ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, må afvise en type af bagudvendende refleksafmærkning til langsomtkørende køretøjer, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 01.

12.6.   Fra og med den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 2 til ændringsserie 01 må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, forbyde montering på et køretøj af bagudvendende refleksafmærkninger, der er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 01.

12.7.   De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering på et køretøj af bagudvendende refleksafmærkninger, som er godkendt i henhold til en tidligere udgave af regulativet indtil supplement 1 til ændringsserie 01, i et tidsrum af 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 01.

12.8.   Ved udløbet af en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 01 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde monteringen af bagudvendende refleksafmærkninger, som ikke opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved supplement 2 til ændringsserie 01 på et nyt køretøj, for hvilket der er meddelt national typegodkendelse eller individuel godkendelse mere end 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 2 til ændringsserie 01 til dette regulativ.

13.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, senest ændret ved Amend. 4).

(2)  Definitionerne af de tekniske udtryk er dem, der er vedtaget af Den Internationale Belysningskommission (CIE) — jf. »Technical Report on Retro-reflection, CIE Publication No. 54«.

(3)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Den Tjekkiske Republik, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro, 57 (ubenyttet) og 58 for Tunesien. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

---

BILAG 1

CIE-KOORDINATSYSTEMET

Figur 1

Image

Figur 2

Image

---

BILAG 2

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 3

GODKENDELSESMÆRKETS UDFORMNING

Image

Bemærk: Godkendelsesnummeret og det ekstra symbol skal anbringes tæt ved cirklen og enten over eller under bogstavet »E« eller til venstre eller til højre for dette. Godkendelsesnummerets cifre skal placeres på samme side af bogstavet »E« og vende i samme retning. Godkendelsesnummeret og det ekstra symbol skal placeres diametralt modsat hinanden. Anvendelse af romertal som godkendelsesnumre bør undgås for at forebygge eventuel forveksling med andre symboler.

---

BILAG 4

PRØVNINGSMETODE

PRØVEEKSEMPLARER

| 1. | Der skal leveres fem bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer til prøvelaboratoriet med henblik på de forskellige prøvninger. |
| --- | --- |

1.

Der skal leveres fem bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer til prøvelaboratoriet med henblik på de forskellige prøvninger.

| 2. | Prøveeksemplarerne skal være repræsentative for den aktuelle produktion og fremstillet i overensstemmelse med anbefalingerne fra fabrikanten/fabrikanterne af de retroreflekterende og fluorescerende (klasse 1) eller udelukkende retroreflekterende (klasse 2). |
| --- | --- |

2.

Prøveeksemplarerne skal være repræsentative for den aktuelle produktion og fremstillet i overensstemmelse med anbefalingerne fra fabrikanten/fabrikanterne af de retroreflekterende og fluorescerende (klasse 1) eller udelukkende retroreflekterende (klasse 2).

| 3. | Efter kontrol af de almindelige forskrifter (regulativets punkt 6) og forskrifterne for former og dimensioner (bilag 5) underkastes prøveeksemplarerne varmebestandighedsprøvningen i bilag 9 til dette regulativ, efterfulgt af prøvningerne i bilag 6, 7 og 8. Det femte prøveeksemplar skal beholdes til referencebrug under afprøvningerne. |
| --- | --- |

3.

Efter kontrol af de almindelige forskrifter (regulativets punkt 6) og forskrifterne for former og dimensioner (bilag 5) underkastes prøveeksemplarerne varmebestandighedsprøvningen i bilag 9 til dette regulativ, efterfulgt af prøvningerne i bilag 6, 7 og 8. Det femte prøveeksemplar skal beholdes til referencebrug under afprøvningerne.

| 4. | De fotometriske og kolorimetriske målinger kan foretages på samme prøveeksemplar. |
| --- | --- |

4.

De fotometriske og kolorimetriske målinger kan foretages på samme prøveeksemplar.

| 5. | Til de øvrige afprøvninger skal anvendes prøveeksemplarer, som ikke har været underkastet nogen prøvning. |
| --- | --- |

5.

Til de øvrige afprøvninger skal anvendes prøveeksemplarer, som ikke har været underkastet nogen prøvning.

---

BILAG 5

FORSKRIFTER MED HENSYN TIL FORMER OG DIMENSIONER

FORM OG DIMENSIONER FOR RETROFLEKTERENDE/FLUORESCERENDE (KLASSE 1) ELLER UDELUKKENDE RETROFLEKTERENDE (KLASSE 2) BAGUDVENDENDE REFLEKSAFMÆRKNINGER TIL LANGSOMTKØRENDE KØRETØJER

1.   Form

Afmærkningerne skal have form af en ligesidet trekant med afskårne hjørner og monteres med en af spidserne opad på bagenden af langsomtkørende køretøjer.

2.   Mønster

De bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer skal have et rødt fluorescerende centrum og røde retroreflekterende kanter fremstillet af enten retroreflekterende folie eller belægning eller af hjørne-kubus-reflektorer af plastik (klasse 1). Bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer af klasse 2 skal have et retroreflekterende centrum.

3.   Dimensioner

Grundfladens længde på den indkapslede fluorescerende trekant (klasse 1) eller retroreflekterende trekant (klasse 2) skal være: mindst 350 mm og højst 365 mm. Minimumsbredden af den lysafgivende overflade på den røde retroreflekterende kant skal være 45 mm og maksimumsbredden 48 mm. Disse egenskaber er illustreret i eksemplet i bilag 12.

---

BILAG 6

KOLORIMETRISKE FORSKRIFTER

1.   Bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer og påhængskøretøjer dertil skal bestå af enten røde retroreflekterende og røde fluorescerende materialer eller anordninger (klasse 1) eller udelukkende røde retroreflekterende materialer eller anordninger (klasse 2).

2.   Røde retrorefleksive materialer eller anordninger

2.1.   Ved måling med et spektrometer i overensstemmelse med bestemmelserne i »CIE document No. 15 (1971)« og ved belysning med en lyskilde af CIE-standardlystype D65 ved en vinkel på 45° i forhold til normalen og ved observation langs normalen (45/0 geometri) skal materialets farve i ny tilstand ligge inden for det område, der er fastlagt i punkt 2.31 i regulativ nr. 48.

Tabel 1

| Farve | 1 | 2 | 3 | 4 | Luminansfaktor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rød x | 0,690 | 0,595 | 0,560 | 0,650 | ≥ 0,03 |
| y | 0,310 | 0,315 | 0,350 | 0,350 |

Farve

1

2

3

4

Luminansfaktor

Rød x

0,690

0,595

0,560

0,650

≥ 0,03

y

0,310

0,315

0,350

0,350

| 2.1.1. | Luminansfaktoren for rød skal være ≥ 0,03. |
| --- | --- |

2.1.1.

Luminansfaktoren for rød skal være ≥ 0,03.

2.2.   Ved belysning med CIE standardlyskilde A med en indfaldsvinkel på β1 = β2 = 0°, eller, hvis dette frembringer farveløs overfladereflektion, med en vinkel β1 = ± 5°, β2 = 0° og ved måling ved en observationsvinkel på 20’ skal materialets farve i ny tilstand ligge inden for det område, der er fastlagt i punkt 2.30 i regulativ 48.

Tabel 2

| Farve | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rød x | 0,720 | 0,735 | 0,665 | 0,643 |
| y | 0,258 | 0,265 | 0,335 | 0,335 |

Farve

1

2

3

4

Rød x

0,720

0,735

0,665

0,643

y

0,258

0,265

0,335

0,335

Note: Spørgsmålet om retroreflekterende materialers natfarver undersøges i øjeblikket af CIE//TC/1.6; de ovenanførte grænseværdier er derfor kun midlertidige og vil blive ændret, når CIE TC 1.6 har afsluttet sit arbejde.

3.   Rødt fluorescerende materiale

3.1.   Ved måling med et spektrometer i overensstemmelse med bestemmelserne i »CIE document No. 15 (1971)« og ved polykromatisk belysning med en lyskilde af CIE-standardlystype D65 ved en vinkel på 45° i forhold til normalen og ved observation langs normalen (45/0 geometri) skal materialets farve i ny tilstand ligge inden for det område, der er fastlagt i punkt 2.32 i regulativ nr. 48.

Tabel 3

| Farve | 1 | 2 | 3 | 4 | Luminansfaktor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rød x | 0,690 | 0,595 | 0,569 | 0,655 | ≥ 0,30 |
| y | 0,310 | 0,315 | 0,341 | 0,345 |

Farve

1

2

3

4

Luminansfaktor

Rød x

0,690

0,595

0,569

0,655

≥ 0,30

y

0,310

0,315

0,341

0,345

| 3.1.1. | Luminansfaktoren for rød skal være ≥ 0,30. |
| --- | --- |

3.1.1.

Luminansfaktoren for rød skal være ≥ 0,30.

4.   Det skal ved visuel sammenligning sikres, at de kolorimetriske forskrifter er overholdt.

Hvis der ved denne prøvning opstår tvivl, skal de trikromatiske koordinater for det prøveeksemplar, som har givet mest anledning til tvivl, bestemmes til sikring af overensstemmelse med de kolorimetriske forskrifter.

---

BILAG 7

FOTOMETRISKE FORSKRIFTER

FOTOMETRISKE EGENSKABER

| 1. | Ved belysning med en lyskilde af CIE-standardlystype A og ved måling som anbefalet af CIE TC 2.3 (»CIE Publication No. 54, 1982«) skal retrorefleksionskoefficienten R' i candela pr. m2 pr. lux (cd.m-2.lx-1) for hele det røde retroreflekterende område i ny tilstand være mindst som anført i tabel 1.

  Tabel 1


  Retrorefleksionskoefficient R' [cd.m-2.lx-1]








  Observationsvinkel α
  ['] | Indfaldsvinkel β
  [°] |
| --- | --- | --- |
| 20' | β1 | 0° 0° 0° 0° |
| β2 | 5° 20° 30° 40° |
| R' for den ydre kant (klasse 1) [cd.m-2.lx--1]
  R' for den indkapslede trekant (klasse 2) [cd.m-2.lx-1] | 120 60 30 10
  10 7 4 — |

1.

Ved belysning med en lyskilde af CIE-standardlystype A og ved måling som anbefalet af CIE TC 2.3 (»CIE Publication No. 54, 1982«) skal retrorefleksionskoefficienten R' i candela pr. m2 pr. lux (cd.m-2.lx-1) for hele det røde retroreflekterende område i ny tilstand være mindst som anført i tabel 1.

Tabel 1

Retrorefleksionskoefficient R' [cd.m-2.lx-1]

Observationsvinkel α

[']

Indfaldsvinkel β

[°]

20'

β1

0° 0° 0° 0°

β2

5° 20° 30° 40°

R' for den ydre kant (klasse 1) [cd.m-2.lx--1]

R' for den indkapslede trekant (klasse 2) [cd.m-2.lx-1]

120 60 30 10

10 7 4 —

| 2. | Den modstående vinkel af prøveeksemplaret må ikke være større end 80'. |
| --- | --- |

2.

Den modstående vinkel af prøveeksemplaret må ikke være større end 80'.

---

BILAG 8

MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR YDRE PÅVIRKNINGER

1.   VEJRBESTANDIGHED

1.1.   Fremgangsmåde — Til hver prøvning udtages to eksemplarer af en prøveenhed (jf. dette regulativs punkt 2.1.2). Det ene prøveeksemplar skal opbevares i en mørk og tør beholder med henblik på senere brug som »ikke-eksponeret referenceeksemplar«.

Det andet prøveeksemplar skal underkastes en belysningskilde i overensstemmelse med ISO-standard 105-B02-1978, punkt 4.3.1. Det retroreflekterende materiale skal eksponeres, indtil blå standard nr. 7 er falmet til nr. 4 på den grå skala; og det fluorescerende materiale skal eksponeres, indtil blå standard nr. 5 er falmet til nr. 4 på den grå skala.

Efter prøvningen skal prøveeksemplaret vaskes i en svag neutral rengøringsopløsning, tørres og undersøges for overensstemmelse med de krav, som er fastsat i punkt 1.2 til 1.4

1.2.   Visuelt udseende — Det eksponerede prøveeksemplar må ikke nogetsteds vise tegn på revnedannelse, sammenslemning, punkttæring, blæredannelse, delaminering, deformering, kridtning, anløbning eller korrosion.

Der må ikke forekomme krympning på mere end 0,5 % i alle lineære retninger og tegn på svigtende vedhæftning, f.eks. ved at kanterne løfter sig fra underlaget.

1.3.   Farvebestandighed — Det eksponerede prøveeksemplars farver skal fortsat opfylde kravene i bilag 6.

1.4.   Indvirkningen på det retroreflekterende materiales lysstyrkekoefficient.

| 1.4.1. | Ved denne prøvning skal der kun foretages måling ved en observationsvinkel på 20' og en indfaldsvinkel på 5° ved hjælp af den metode, der er beskrevet i bilag 7. |
| --- | --- |

1.4.1.

Ved denne prøvning skal der kun foretages måling ved en observationsvinkel på 20' og en indfaldsvinkel på 5° ved hjælp af den metode, der er beskrevet i bilag 7.

| 1.4.2. | Det eksponerede prøveeksemplars lysstyrkekoefficient i tør tilstand må ikke udgøre mindre end 80 % af værdien i bilag 7, tabel 1. |
| --- | --- |

1.4.2.

Det eksponerede prøveeksemplars lysstyrkekoefficient i tør tilstand må ikke udgøre mindre end 80 % af værdien i bilag 7, tabel 1.

| 1.4.3. | Prøveeksemplaret skal da underkastes simuleret nedbør, og dets lysstyrkekoefficient må under disse forhold ikke udgøre mindre end 90 % af den værdi, som er opnået ved måling i tør tilstand (jf. punkt 1.4.2 ovenfor). |
| --- | --- |

1.4.3.

Prøveeksemplaret skal da underkastes simuleret nedbør, og dets lysstyrkekoefficient må under disse forhold ikke udgøre mindre end 90 % af den værdi, som er opnået ved måling i tør tilstand (jf. punkt 1.4.2 ovenfor).

2.   KORROSIONSBESTANDIGHED (ISO Standard 3768)

2.1.   Et eksemplar af en prøveenhed skal udsættes for en salttåge i 48 timer: 2 perioder af hver 24 timer adskilt ved en pause på 2 timer, hvor prøveeksemplaret får mulighed for at tørre.

Salttågen frembringes ved forstøvning ved en temperatur på 35 + 2 °C af en saltopløsning bestående af fem dele natriumklorid (efter vægt) opløst i 95 dele destilleret vand, som ikke indeholder mere end 0,02 % urenheder.

2.2.   Prøven må ikke umiddelbart efter prøvningen udvise tegn på korrosion, som kan forringe anordningens effektivitet.

| 2.2.1. | Det retroreflekterende områdes lysstyrkekoefficient R må, når den måles efter en restitutionsperiode på 48 timer som anført i bilag 7, punkt 1, ved en indfaldsvinkel på 5° og en observationsvinkel på 20', ikke være mindre end værdien i bilag 7, tabel 1. Inden måling skal overfladen renses for saltafsætninger fra salttågen. |
| --- | --- |

2.2.1.

Det retroreflekterende områdes lysstyrkekoefficient R må, når den måles efter en restitutionsperiode på 48 timer som anført i bilag 7, punkt 1, ved en indfaldsvinkel på 5° og en observationsvinkel på 20', ikke være mindre end værdien i bilag 7, tabel 1. Inden måling skal overfladen renses for saltafsætninger fra salttågen.

3.   MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR BRÆNDSTOFFER

Et udsnit af en prøveenhed på ikke under 300 mm længde skal holdes neddyppet i en blanding af n-heptan og toluol, 70 % og 30 % efter volumen, i 1 minut.

Efter optagning skal overfladen tørres med en blød klud og må ikke fremvise nogen synlig ændring, som kan forringe anordningens effektivitet.

4.   KLÆBEEVNE (for klæbemidler)

4.1.   De retroreflekterende materialers vedhæftning bestemmes efter 24 timers hærdningstid ved i en maskine til prøvning af trækstyrke at trække materialet i en vinkel på 90 grader.

4.2.   De laminerede eller belagte retroreflekterende og fluorescerende materialers vedhæftning skal bestemmes.

4.3.   De belagte materialer må ikke uanset art kunne fjernes uden brug af værktøj eller uden at beskadige materialet.

4.4.   De laminerede materialer (limfolier) skal kræve en kraftpåvirkning på mindst 10 N pr. 25 mm bredde ved en hastighed af 300 mm i minuttet for at blive fjernet fra underlaget.

5.   VANDBESTANDIGHED

Et udsnit af en prøveenhed på ikke under 300 mm længde skal holdes neddyppet i destilleret vand ved en temperatur på 23 + 5 °C i et tidsrum af 18 timer; det skal derefter stilles til tørring i 24 timer under normale laboratorieforhold.

Når prøvningen er afsluttet, skal udsnittet undersøges. Ingen del inden for 10 mm fra den afskårne kant må vise tegn på forringelse, som kan nedsætte refleksanordningens effektivitet.

6.   SLAGSTYRKE (undtagen for hjørne-kubus-reflektorer af plastik)

Når en massiv stålkugle med en diameter på 25 mm slippes fra en højde af 2 m på en refleksafmærknings retroreflekterende og fluorescerende overflade ved en omgivende temperatur på 23 ± 2 °C må materialerne ikke fremvise nogen revnedannelse eller adskillelse fra underlaget i en afstand af mere end 5 mm fra kollisionsområdet.

7.   BESTANDIGHED OVER FOR RENGØRING

7.1.   Manuel rengøring

| 7.1.1. | Et prøveeksemplar smurt med en blanding af en rensende smøreolie og grafit skal let kunne rengøres uden skade på den retroreflekterende eller fluorescerende overflade, når det tørres med et mildt alifatisk opløsningsmiddel som f.eks. n-heptan og derefter vaskes med et neutralt rengøringsmiddel. |
| --- | --- |

7.1.1.

Et prøveeksemplar smurt med en blanding af en rensende smøreolie og grafit skal let kunne rengøres uden skade på den retroreflekterende eller fluorescerende overflade, når det tørres med et mildt alifatisk opløsningsmiddel som f.eks. n-heptan og derefter vaskes med et neutralt rengøringsmiddel.

7.2.   Maskinvask

| 7.2.1. | Når prøveeksemplaret udsættes for sprøjtning i 60 sekunder ved de normale monteringsforhold, må der ikke forekomme beskadigelse af den retroreflekterende overflade eller delaminering fra underlaget eller adskillelse fra prøveeksemplarets monteringsflade ved følgende opstillingsparametre:






  a) | Vand-/vaskeopløsningens tryk 8 ± 0,2 MPa |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

Når prøveeksemplaret udsættes for sprøjtning i 60 sekunder ved de normale monteringsforhold, må der ikke forekomme beskadigelse af den retroreflekterende overflade eller delaminering fra underlaget eller adskillelse fra prøveeksemplarets monteringsflade ved følgende opstillingsparametre:

a)

Vand-/vaskeopløsningens tryk 8 ± 0,2 MPa

| b) | Vand-/vaskeopløsningens temperatur 60 ° – 5 °C |
| --- | --- |

b)

Vand-/vaskeopløsningens temperatur 60 ° – 5 °C

| c) | Vand-/vaskeopløsningens flowhastighed 7 ± 1 l/min |
| --- | --- |

c)

Vand-/vaskeopløsningens flowhastighed 7 ± 1 l/min

| d) | Renseanordningens spids holdes i en afstand af 600 ± 20 mm fra den retroreflekterende overflade |
| --- | --- |

d)

Renseanordningens spids holdes i en afstand af 600 ± 20 mm fra den retroreflekterende overflade

| e) | Renseanordningen holdes i en vinkel på højst 45 grader i forhold til vinkelret på den retroreflekterende overflade |
| --- | --- |

e)

Renseanordningen holdes i en vinkel på højst 45 grader i forhold til vinkelret på den retroreflekterende overflade

| f) | 40 graders dyse, der giver et bredt strålemønster. |
| --- | --- |

f)

40 graders dyse, der giver et bredt strålemønster.

---

BILAG 9

VARMEBESTANDIGHED

| 1. | De fire prøver opbevares 48 timer i tør luft ved en temperatur på på 65 ± 2 °C, hvorefter de afkøler i 1 time ved 23 ± 2 °C. De skal derefter opbevares i 12 timer ved en temperatur på – 20 ± 2 °C. |
| --- | --- |

1.

De fire prøver opbevares 48 timer i tør luft ved en temperatur på på 65 ± 2 °C, hvorefter de afkøler i 1 time ved 23 ± 2 °C. De skal derefter opbevares i 12 timer ved en temperatur på – 20 ± 2 °C.

| 1.1. | Prøven skal undersøges efter en restitutionstid på 4 timer under normale laboratorieforhold. |
| --- | --- |

1.1.

Prøven skal undersøges efter en restitutionstid på 4 timer under normale laboratorieforhold.

| 2. | Der må efter denne test ikke være tegn på revnedannelse eller nogen betragtelig deformering af overfladerne, navnlig hvad angår de optiske enheder. |
| --- | --- |

2.

Der må efter denne test ikke være tegn på revnedannelse eller nogen betragtelig deformering af overfladerne, navnlig hvad angår de optiske enheder.

---

BILAG 10

REFLEKSAFMÆRKNINGERNES STIVHED

Den trekantede refleksafmærkning skal holdes forsvarligt fast på en af sine lange sider, idet holdeanordningens klemmer ikke overlapper mere end 20 mm. Der skal udøves en kraftpåvirkning på 10 N på den modsatte spids lodret på planet.

Spidsen må da ikke flytte sig mere end 40 mm i kraftpåvirkningens retning.

Når kraftpåvirkningen er fjernet, skal refleksafmærkningen synligt vende tilbage til sin oprindelige position. Restudslaget må ikke overstige 5 mm.

---

BILAG 11

Tidsmæssig bestandighed af de bagudvendende refleksafmærkningers optiske egenskaber
   (1)

| 1. | Den myndighed, der har meddelt godkendelsen, skal have ret til at kontrollere den tidsmæssige bestandighed af de bagudvendende refleksafmærkningers optiske egenskaber i brug. |
| --- | --- |

1.

Den myndighed, der har meddelt godkendelsen, skal have ret til at kontrollere den tidsmæssige bestandighed af de bagudvendende refleksafmærkningers optiske egenskaber i brug.

| 2. | De kompetente myndigheder i andre lande end det land, hvor godkendelsen blev meddelt, kan gennemføre tilsvarende kontroller på deres område. Hvis en type bagudvendende refleksafmærkning i brug frembyder en systematisk fejl, skal de pågældende myndigheder fremsende de komponenter, der er afmonteret med henblik på undersøgelse, til den myndighed, som har meddelt godkendelsen med anmodning om en udtalelse. |
| --- | --- |

2.

De kompetente myndigheder i andre lande end det land, hvor godkendelsen blev meddelt, kan gennemføre tilsvarende kontroller på deres område. Hvis en type bagudvendende refleksafmærkning i brug frembyder en systematisk fejl, skal de pågældende myndigheder fremsende de komponenter, der er afmonteret med henblik på undersøgelse, til den myndighed, som har meddelt godkendelsen med anmodning om en udtalelse.

| 3. | I mangel af andre kriterier skal begrebet »systematisk fejl« ved en type bagudvendende refleksafmærkning fortolkes i overensstemmelse med hensigten i dette regulativs punkt 6.1. |
| --- | --- |

3.

I mangel af andre kriterier skal begrebet »systematisk fejl« ved en type bagudvendende refleksafmærkning fortolkes i overensstemmelse med hensigten i dette regulativs punkt 6.1.

---

(1)  Trods betydningen af prøvningerne til kontrol af den tidsmæssige bestandighed af bagudvendende refleksafmærkningers optiske egenskaber er det på det nuværende teknologiske stade endnu ikke muligt at vurdere denne bestandighed ved laboratorieprøvninger af begrænset varighed.

---

BILAG 12

Bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer og påhængskøretøjer dertil

Eksempel

Alle mål i mm

Image

---

BILAG 13

Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse

1.   GENERELLE BETRAGTNINGER

1.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

1.2.   Med hensyn til fotometri anses masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger for at være i overensstemmelse med dette regulativ, hvis ingen af de målte værdier udviser negative afvigelser på mere end 20 % fra de værdier, som er foreskrevet i dette regulativ ved prøvning af en tilfældigt udtaget refleksafmærknings fotometriske egenskaber.

1.3.   Kravene til kromaticitetskoordinater skal være opfyldt.

2.   MINIMUMSKRAV TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE VED FABRIKANTEN

For hver type bagudvendende refleksafmærkning udfører indehaveren af godkendelsesmærket mindst følgende prøvninger med tilpassede intervaller. Prøvningerne udføres i overensstemmelse med dette regulativs bestemmelser.

Hvis en prøveudtagning ikke er i overensstemmelse med den pågældende prøvningstype, udtages og prøves yderligere eksemplarer. Fabrikanten træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at produktionen bringes i overensstemmelse.

2.1.   Prøvningernes art

Overensstemmelsesprøvningerne efter dette regulativ omfatter fotometriske og kolorimetriske egenskaber samt prøvning af disse egenskabers vejrbestandighed.

2.2.   Prøvningsmetoder

| 2.2.1. | Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.1.

Prøvningerne udføres generelt i overensstemmelse med metoderne i dette regulativ.

| 2.2.2. | Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Fabrikanten skal godtgøre, at de anvendte metoder giver de samme resultater som de metoder, der er foreskrevet i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.2.2.

Ved alle overensstemmelsesprøvninger, som foretages af fabrikanten, kan der efter tilladelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for godkendelsesprøvningerne, benyttes ækvivalente metoder. Fabrikanten skal godtgøre, at de anvendte metoder giver de samme resultater som de metoder, der er foreskrevet i dette regulativ.

| 2.2.3. | Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed. |
| --- | --- |

2.2.3.

Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.

| 2.2.4. | I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning. |
| --- | --- |

2.2.4.

I alle tilfælde anvendes de referencemetoder, som er foreskrevet i dette regulativ, navnlig ved administrativ kontrol og prøveudtagning.

2.3.   Prøveudtagningens art

Prøverne af bagudvendende refleksafmærkninger udtages tilfældigt af produktionen af et ensartet parti. Ved et ensartet parti forstås en samling bagudvendende refleksafmærkninger af samme type, bestemt efter fabrikantens produktionsmetoder.

Vurderingen omfatter generelt serieproduktion fra særskilte fabrikker. En fabrikant kan dog samle resultaterne for samme type hidrørende fra flere fabrikker, som drives med samme kvalitetssystem og samme kvalitetsstyring.

2.4.   Målte og registrerede fotometriske egenskaber

Den bagudvendende refleksafmærkning, der er udtaget med henblik på kontrol, underkastes fotometriske målinger for minimumsværdier i de punkter og kromaticitetskoordinater, som er foreskrevet i regulativet.

2.5.   Godkendelseskriterier

Fabrikanten er ansvarlig for, at der gennemføres en statistisk undersøgelse af prøvningsresultaterne, og for, at der efter aftale med den kompetente myndighed fastsættes kriterier for godkendelsen af de pågældende produkter, for at de kan være i overensstemmelse med de specifikationer, der er fastsat for overensstemmelseskontrol af produktionen i dette regulativs punkt 9.1.

Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 14 (første prøveudtagning).

---

BILAG 14

MINIMUMSKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR

1.   GENERELLE BETRAGTNINGER

1.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende, hvis der ikke forekommer afvigelser ud over uundgåelige variationer, som ligger inden for rammerne af kravene i dette regulativ.

1.2.   Med hensyn til fotometri anses masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger for at være i overensstemmelse med dette regulativ:

| 1.2.1. | hvis ingen af de målte værdier udviser negative afvigelser på mere end 20 % fra de værdier, som er foreskrevet i dette regulativ ved prøvning af en tilfældigt udtaget refleksafmærknings fotometriske egenskaber. |
| --- | --- |

1.2.1.

hvis ingen af de målte værdier udviser negative afvigelser på mere end 20 % fra de værdier, som er foreskrevet i dette regulativ ved prøvning af en tilfældigt udtaget refleksafmærknings fotometriske egenskaber.

| 1.2.2. | Bagudvendende refleksafmærkninger med tydelige mangler tages ikke i betragtning. |
| --- | --- |

1.2.2.

Bagudvendende refleksafmærkninger med tydelige mangler tages ikke i betragtning.

1.3.   Kravene til kromaticitetskoordinater skal være opfyldt.

2.   FØRSTE PRØVEUDTAGNING

Ved første prøveudtagning udvælges fire bagudvendende refleksafmærkninger tilfældigt. Det første sæt på to prøveeksemplarer mærkes A og det andet sæt B.

2.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt

| 2.1.1. | Efter prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag anses overensstemmelseskriterierne for at være opfyldt for masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger, hvis de negative afvigelser for de bagudvendende refleksafmærkningers måleværdier er:






  2.1.1.1. | prøve A







  A1: | en bagudvendende refleksafmærkning | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end | 20 % |
| A2: | begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| gå til prøve B | |

2.1.1.

Efter prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag anses overensstemmelseskriterierne for at være opfyldt for masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger, hvis de negative afvigelser for de bagudvendende refleksafmærkningers måleværdier er:

2.1.1.1.

prøve A

A1:

en bagudvendende refleksafmærkning

0 %

en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end

20 %

A2:

begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

gå til prøve B

| 2.1.1.2. | prøve B







  B1: | begge bagudvendende refleksafmærkninger | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

prøve B

B1:

begge bagudvendende refleksafmærkninger

0 %

2.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

| 2.2.1. | Efter prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag anses masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger for ikke at være i overensstemmelse med dette regulativ, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med kravene (tilpasning), hvis måleværdierne for anordningerne afviger som følger:






  2.2.1.1. | prøve A







  A3: | en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end | 20 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en bagudvendende refleksafmærkning mere end | 20 % |
| men ikke mere end | 30 % |

2.2.1.

Efter prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag anses masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger for ikke at være i overensstemmelse med dette regulativ, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med kravene (tilpasning), hvis måleværdierne for anordningerne afviger som følger:

2.2.1.1.

prøve A

A3:

en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end

20 %

en bagudvendende refleksafmærkning mere end

20 %

men ikke mere end

30 %

| 2.2.1.2. | prøve B







  B2: | i tilfælde af A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en bagudvendende refleksafmærkning mere end | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end | 20 % |
| B3: | i tilfælde af A2 | |
| en bagudvendende refleksafmærkning | 0 % |
| en bagudvendende refleksafmærkning mere end | 20 % |
| men ikke mere end | 30 % |

2.2.1.2.

prøve B

B2:

i tilfælde af A2

en bagudvendende refleksafmærkning mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end

20 %

B3:

i tilfælde af A2

en bagudvendende refleksafmærkning

0 %

en bagudvendende refleksafmærkning mere end

20 %

men ikke mere end

30 %

2.3.   Inddragelse af godkendelsen

Overensstemmelseskriterierne anses for ikke at være opfyldt, og punkt 10 finder anvendelse, hvis afvigelserne for måleværdierne for de bagudvendende refleksafmærkninger ifølge prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag er:

| 2.3.1. | prøve A







  A4: | en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| en bagudvendende refleksafmærkning mere end | 30 % |
| A5: | begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end | 20 % |

2.3.1.

prøve A

A4:

en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end

20 %

en bagudvendende refleksafmærkning mere end

30 %

A5:

begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end

20 %

| 2.3.2. | prøve B







  B4: | i tilfælde af A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en bagudvendende refleksafmærkning mere end | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| en bagudvendende refleksafmærkning mere end | 20 % |
| B5: | i tilfælde af A2 | |
| begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end | 20 % |
| B6: | i tilfælde af A2 | |
| en bagudvendende refleksafmærkning | 0 % |
| en bagudvendende refleksafmærkning mere end | 30 %. |

2.3.2.

prøve B

B4:

i tilfælde af A2

en bagudvendende refleksafmærkning mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

en bagudvendende refleksafmærkning mere end

20 %

B5:

i tilfælde af A2

begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end

20 %

B6:

i tilfælde af A2

en bagudvendende refleksafmærkning

0 %

en bagudvendende refleksafmærkning mere end

30 %.

3.   GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING

For A3, B2 og B3 foretages inden to måneder fra meddelelsestidspunktet en ny prøveudtagning af et tredje prøvesæt C på to bagudvendende refleksafmærkninger og et fjerde prøvesæt D på to bagudvendende refleksafmærkninger, som udvælges fra lagre, der er fremstillet efter tilpasningen.

3.1.   Overensstemmelseskriterierne anses for at være opfyldt

| 3.1.1. | Efter prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag anses overensstemmelseskriterierne for at være opfyldt for masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger, hvis afvigelserne for de bagudvendende refleksafmærkningers måleværdier er:






  3.1.1.1. | prøve C







  C1: | en bagudvendende refleksafmærkning | 0 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end | 20 % |
| C2: | begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| gå til prøve D | |

3.1.1.

Efter prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag anses overensstemmelseskriterierne for at være opfyldt for masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger, hvis afvigelserne for de bagudvendende refleksafmærkningers måleværdier er:

3.1.1.1.

prøve C

C1:

en bagudvendende refleksafmærkning

0 %

en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end

20 %

C2:

begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

gå til prøve D

| 3.1.1.2. | prøve D







  D1: | i tilfælde af C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| begge bagudvendende refleksafmærkninger | 0 % |

3.1.1.2.

prøve D

D1:

i tilfælde af C2

begge bagudvendende refleksafmærkninger

0 %

3.2.   Produktionen anses for uoverensstemmende

| 3.2.1. | Efter prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag anses masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger for ikke at være i overensstemmelse med dette regulativ, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med kravene (tilpasning), hvis måleværdierne for anordningerne afviger som følger:






  3.2.1.1. | prøve D







  D2: | i tilfælde af C2 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| en bagudvendende refleksafmærkning mere end | 0 % |
| men ikke mere end | 20 % |
| en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end | 20 % |

3.2.1.

Efter prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag anses masseproducerede bagudvendende refleksafmærkninger for ikke at være i overensstemmelse med dette regulativ, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med kravene (tilpasning), hvis måleværdierne for anordningerne afviger som følger:

3.2.1.1.

prøve D

D2:

i tilfælde af C2

en bagudvendende refleksafmærkning mere end

0 %

men ikke mere end

20 %

en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end

20 %

3.3.   Inddragelse af godkendelsen

Overensstemmelseskriterierne anses for ikke at være opfyldt, og punkt 10 finder anvendelse, hvis afvigelserne for måleværdierne for de bagudvendende refleksafmærkninger ifølge prøveudtagningsproceduren i figur 1 i dette bilag er:

| 3.3.1. | prøve C







  C3: | en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| en bagudvendende refleksafmærkning mere end | 20 % |
| C4: | begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end | 20 % |

3.3.1.

prøve C

C3:

en bagudvendende refleksafmærkning ikke mere end

20 %

en bagudvendende refleksafmærkning mere end

20 %

C4:

begge bagudvendende refleksafmærkninger mere end

20 %

| 3.3.2. | prøve D







  D3: | i tilfælde af C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| en bagudvendende refleksafmærkning 0 eller mere end | 0 % |
| en bagudvendende refleksafmærkning mere end | 20 % |

3.3.2.

prøve D

D3:

i tilfælde af C2

en bagudvendende refleksafmærkning 0 eller mere end

0 %

en bagudvendende refleksafmærkning mere end

20 %

4.   BESTANDIGHEDSPRØVNINGER

Prøveeksemplarer af en af de bagudvendende refleksafmærkninger fra prøve A skal efter gennemførelsen af prøveudtagningsprocedurerne i dette bilags figur 1 prøves i overensstemmelse med de procedurer, der er beskrevet i dette regulativs bilag 8 og 9.

Den bagudvendende refleksafmærkning anses for acceptabel, hvis prøvningerne bestås. Men hvis prøvningerne af prøveeksemplarer fra prøve A ikke består prøvningerne, skal de to bagudvendende refleksafmærkninger fra prøve B underkastes samme procedure, og begge skal bestå prøvningen.

Figur 1

Image

---

BILAG 15

Retningslinjer for montering af bagududvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer (efter konstruktion) og påhængskøretøjer dertil

1.   Det anbefales, at regeringerne kræver, at der på langsomtkørende køretøjer, som efter konstruktion ikke kan køre hurtigere end 30 km/t, monteres »bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer og påhængskøretøjer dertil« i henhold til dette regulativ og de specifikke krav vedrørende dettes område i overensstemmelse med de retningslinjer, som er fastsat i dette bilag.

2.   Anvendelsesområde

Hovedformålet med disse retningslinjer er at fastsætte krav til montering, opbygning, placering og geometrisk synlighed af bagudvendende refleksafmærkninger til langsomtkørende køretøjer og påhængskøretøjer dertil, som efter konstruktion ikke kan køre hurtigere end 30 km/t. Det øger deres synlighed og gør det nemt at identificere disse køretøjer.

3.   Antal

Mindst én.

4.   Opbygning

De(n) bagudvendende refleksafmærkning(er) skal typegodkendes og opfylde dette regulativs krav.

En bagudvendende refleksafmærknings spids skal vende opad.

Alle dele af en bagudvendende refleksafmærkning skal ligge inden for 5° i forhold til et lodret tværplan vinkelret på køretøjets længdeakse og skal vende bagud.

5.   Placering

| Breddemæssigt | : | Er der kun én bagudvendende refleksafmærkning, skal den være placeret på den modsatte side af køretøjets midterlængdeplan i forhold til den trafikretning, der er foreskrevet i indregistreringslandet. |
| --- | --- | --- |
| Højdemæssigt | : | Mindst 250 mm (laveste kant) over og højst 1 500 mm (øvre kant). |
| Længdemæssigt | : | På køretøjets bagende. |

Breddemæssigt

:

Er der kun én bagudvendende refleksafmærkning, skal den være placeret på den modsatte side af køretøjets midterlængdeplan i forhold til den trafikretning, der er foreskrevet i indregistreringslandet.

Højdemæssigt

:

Mindst 250 mm (laveste kant) over og højst 1 500 mm (øvre kant).

Længdemæssigt

:

På køretøjets bagende.

6.   Geometrisk synlighed

| Vandret vinkel | : | 30° indad og udad; tildækning med uundværlige konstruktionsdele til køretøjet af indtil 10 % af den bagudvendende refleksafmærknings overflade er tilladt. |
| --- | --- | --- |
| Lodret vinkel | : | 15° over og under horisontalen. |
| Retning | : | bagud. |

Vandret vinkel

:

30° indad og udad; tildækning med uundværlige konstruktionsdele til køretøjet af indtil 10 % af den bagudvendende refleksafmærknings overflade er tilladt.

Lodret vinkel

:

15° over og under horisontalen.

Retning

:

bagud.

---

| 31.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 200/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 200/28

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 71 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelsen af landbrugstraktorer med hensyn til førerens udsyn

Ikrafttrædelsesdato: 1. august 1987

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikation |
| --- | --- |

5.

| 6. | Modifikationer af traktortypen og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

10.

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse, eller endeligt ophør af produktionen af en traktortype med henblik på førerens udsyn i henhold til regulativ nr. 71. |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Godkendelsesmærkernes udformning. |
| --- | --- |

Bilag 2 —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

| 1.1. | Dette regulativ gælder for førerens 180 graders fremadrettede udsyn på landbrugstraktorer. |
| --- | --- |

1.1.

Dette regulativ gælder for førerens 180 graders fremadrettede udsyn på landbrugstraktorer.

2.   DEFINITIONER

| 2.1. | I dette regulativ angiver »landbrugstraktor« ethvert maskindrevet køretøj, enten på hjul eller larvefødder med mindst to aksler, og hvis funktion i afgørende grad afhænger af køretøjets trækkraft, og som er specielt udformet til at trække, skubbe, fragte eller drive bestemte redskaber, maskiner eller påhængsvogne, der er beregnet til brug inden for landbrug eller skovbrug. En sådan traktor kan indrettes til at fragte en last og maskinpassere. |
| --- | --- |

2.1.

I dette regulativ angiver »landbrugstraktor« ethvert maskindrevet køretøj, enten på hjul eller larvefødder med mindst to aksler, og hvis funktion i afgørende grad afhænger af køretøjets trækkraft, og som er specielt udformet til at trække, skubbe, fragte eller drive bestemte redskaber, maskiner eller påhængsvogne, der er beregnet til brug inden for landbrug eller skovbrug. En sådan traktor kan indrettes til at fragte en last og maskinpassere.

| 2.2. | »Godkendelse af en traktor« angiver godkendelsen af en traktortype med hensyn til det udsyn, der er defineret i afsnit 2.4. |
| --- | --- |

2.2.

»Godkendelse af en traktor« angiver godkendelsen af en traktortype med hensyn til det udsyn, der er defineret i afsnit 2.4.

| 2.3. | »Traktortype« angiver en kategori af traktorer, der ikke afviger i væsentlig henseende som f.eks.






  2.3.1. | de eksterne og interne former og indretninger inden for det område, der er angivet i afsnit 1.1., og som kan påvirke udsynet |
| --- | --- | --- |

2.3.

»Traktortype« angiver en kategori af traktorer, der ikke afviger i væsentlig henseende som f.eks.

2.3.1.

de eksterne og interne former og indretninger inden for det område, der er angivet i afsnit 1.1., og som kan påvirke udsynet

| 2.3.2. | formen og størrelsen af forruden og af de sidevinduer, der er placeres i det område, der er defineret i afsnit 1.1. |
| --- | --- |

2.3.2.

formen og størrelsen af forruden og af de sidevinduer, der er placeres i det område, der er defineret i afsnit 1.1.

| 2.4. | »Udsyn« angiver det samlede udsyn fremad og til siderne, som traktorføreren kan se. |
| --- | --- |

2.4.

»Udsyn« angiver det samlede udsyn fremad og til siderne, som traktorføreren kan se.

| 2.5. | »Referencepunkt« angiver det punkt, der er placeret parallelt med det langsgående midterplan på traktoren gennem midten af sædet, med en placering 700 mm langs og lodret over dette plans skæringslinje med overfladen af sædet og 270 mm — i retning mod rygstøtte — fra det lodrette plan tangentialt med forkanten af sædets overflade og lodret på traktorens langsgående midterplan (se figur 1). Dette referencepunkt gælder for et tomt sæde, der er justeret i den middelposition, der er foreskrevet af traktorfabrikanten. |
| --- | --- |

2.5.

»Referencepunkt« angiver det punkt, der er placeret parallelt med det langsgående midterplan på traktoren gennem midten af sædet, med en placering 700 mm langs og lodret over dette plans skæringslinje med overfladen af sædet og 270 mm — i retning mod rygstøtte — fra det lodrette plan tangentialt med forkanten af sædets overflade og lodret på traktorens langsgående midterplan (se figur 1). Dette referencepunkt gælder for et tomt sæde, der er justeret i den middelposition, der er foreskrevet af traktorfabrikanten.

| 2.6. | »Halvcirkelformet synsfelt« angiver den halvcirkel, der er beskrevet af en radius på 12 m rundt om det punkt, der er placeret i vejens vandrette plan ved den lodrette under referencepunktet, så buen — set fra den retning, køretøjet kører i — er placeret foran traktoren, og at den diameter, der afgrænser halvcirklen, danner en ret vinkel med traktorens længdeakse (se figur 2). |
| --- | --- |

2.6.

»Halvcirkelformet synsfelt« angiver den halvcirkel, der er beskrevet af en radius på 12 m rundt om det punkt, der er placeret i vejens vandrette plan ved den lodrette under referencepunktet, så buen — set fra den retning, køretøjet kører i — er placeret foran traktoren, og at den diameter, der afgrænser halvcirklen, danner en ret vinkel med traktorens længdeakse (se figur 2).

| 2.7. | »Maskering« angiver de korder af cirkeludsnittene i det halvcirkelformede synsfelt, der ikke kan ses på grund af konstruktionsdele, f.eks. tagstolper, luftindtag, udstødningsrør, vinduesrammer, beskyttelsesramme. |
| --- | --- |

2.7.

»Maskering« angiver de korder af cirkeludsnittene i det halvcirkelformede synsfelt, der ikke kan ses på grund af konstruktionsdele, f.eks. tagstolper, luftindtag, udstødningsrør, vinduesrammer, beskyttelsesramme.

| 2.8. | »Synsfelt« angiver den del af udsynet, der er afgrænset:






  2.8.1. | i opadgående retning af et vandret plan, der forløber gennem referencepunktet |
| --- | --- | --- |

2.8.

»Synsfelt« angiver den del af udsynet, der er afgrænset:

2.8.1.

i opadgående retning af et vandret plan, der forløber gennem referencepunktet

| 2.8.2. | i plan med vejen af det område, der er placeret inde i det halvcirkelformede synsfelt, som forlænger det halvcirkelformede synsfelt, hvis korde, der er 9,5 lang, er vinkelret på og gennemskæres af det parallelle plan på traktorens langsgående midterplan, der forløber midt gennem førersædet. |
| --- | --- |

2.8.2.

i plan med vejen af det område, der er placeret inde i det halvcirkelformede synsfelt, som forlænger det halvcirkelformede synsfelt, hvis korde, der er 9,5 lang, er vinkelret på og gennemskæres af det parallelle plan på traktorens langsgående midterplan, der forløber midt gennem førersædet.

| 2.9. | »Vinduesviskernes arbejdsområde« angiver den udvendige overflade på forruden, der overstryges af vinduesviskerne. |
| --- | --- |

2.9.

»Vinduesviskernes arbejdsområde« angiver den udvendige overflade på forruden, der overstryges af vinduesviskerne.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgningen om godkendelse af en traktor med hensyn til førerens udsyn skal indsendes af fabrikanten af traktoren eller af dennes godkendte repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgningen om godkendelse af en traktor med hensyn til førerens udsyn skal indsendes af fabrikanten af traktoren eller af dennes godkendte repræsentant.

| 3.2. | Følgende dokumenter skal vedlægges i tre eksemplarer med følgende oplysninger:






  3.2.1. | En beskrivelse af traktoren med hensyn til de punkter, der er nævnt i afsnit 2.3 ovenfor, samt måltegninger og de dækstørrelser, der er specificeret af fabrikanten, og enten et fotografi eller et sprængbillede af kabinen; antallet og/eller de symboler, der identificerer traktortypen, skal være angivet |
| --- | --- | --- |

3.2.

Følgende dokumenter skal vedlægges i tre eksemplarer med følgende oplysninger:

3.2.1.

En beskrivelse af traktoren med hensyn til de punkter, der er nævnt i afsnit 2.3 ovenfor, samt måltegninger og de dækstørrelser, der er specificeret af fabrikanten, og enten et fotografi eller et sprængbillede af kabinen; antallet og/eller de symboler, der identificerer traktortypen, skal være angivet

| 3.2.2. | Oplysninger om placeringen af referencepunktet i forhold til eventuelle hindringer for førerens udsyn. Disse oplysninger skal være tilstrækkeligt detaljerede for blandt andet beregningen af maskeringer i henhold til formlen i afsnit 5.2.2.2. |
| --- | --- |

3.2.2.

Oplysninger om placeringen af referencepunktet i forhold til eventuelle hindringer for førerens udsyn. Disse oplysninger skal være tilstrækkeligt detaljerede for blandt andet beregningen af maskeringer i henhold til formlen i afsnit 5.2.2.2.

| 3.3. | En traktor, der er repræsentativ for traktortypen, skal indleveres til det tekniske anlæg, hvor godkendelsesafprøvningerne udføres. |
| --- | --- |

3.3.

En traktor, der er repræsentativ for traktortypen, skal indleveres til det tekniske anlæg, hvor godkendelsesafprøvningerne udføres.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Hvis den traktortype, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i afsnit 5 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende traktortype. |
| --- | --- |

4.1.

Hvis den traktortype, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i afsnit 5 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende traktortype.

| 4.2. | Der tildeles et godkendelsesnummer til hver enkelt godkendt type. De to første cifre (for tiden 00 for regulativet i den oprindelige form) angiver den ændringsserie, der inkorporerer de seneste større tekniske ændringer, der er foretaget i regulativet på udstedelsestidspunktet. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden traktortype som defineret i afsnit 2.3. ovenfor. |
| --- | --- |

4.2.

Der tildeles et godkendelsesnummer til hver enkelt godkendt type. De to første cifre (for tiden 00 for regulativet i den oprindelige form) angiver den ændringsserie, der inkorporerer de seneste større tekniske ændringer, der er foretaget i regulativet på udstedelsestidspunktet. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden traktortype som defineret i afsnit 2.3. ovenfor.

| 4.3. | Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en traktortype i henhold til dette regulativ, meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.

Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en traktortype i henhold til dette regulativ, meddeles de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

| 4.4. | På hver traktor, der er i overensstemmelse med en type, der er godkendt efter dette regulativ, skal der monteres et internationalt godkendelsesmærke med en kendelig og nemt tilgængelig placering, der er angivet på godkendelsesformularen. Mærket skal bestå af:






  4.4.1. | en cirkel, der omgiver bogstavet »E« efterfulgt af et entydigt nummer for det land, der har meddelt godkendelsen (1) |
| --- | --- | --- |

4.4.

På hver traktor, der er i overensstemmelse med en type, der er godkendt efter dette regulativ, skal der monteres et internationalt godkendelsesmærke med en kendelig og nemt tilgængelig placering, der er angivet på godkendelsesformularen. Mærket skal bestå af:

4.4.1.

en cirkel, der omgiver bogstavet »E« efterfulgt af et entydigt nummer for det land, der har meddelt godkendelsen (1)

| 4.4.2. | nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en streg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er beskrevet i afsnit/4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en streg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er beskrevet i afsnit/4.4.1.

| 4.5. | Hvis en traktor er i overensstemmelse med en traktortype, der er godkendt efter et eller flere regulativer, der er tillæg til overenskomsten i det land, hvor godkendelsen er meddelt efter dette regulativ, skal det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1, ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er meddelt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Hvis en traktor er i overensstemmelse med en traktortype, der er godkendt efter et eller flere regulativer, der er tillæg til overenskomsten i det land, hvor godkendelsen er meddelt efter dette regulativ, skal det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1, ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er meddelt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1.

| 4.6. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke-sletbart. |
| --- | --- |

4.6.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke-sletbart.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal placeres tæt ved eller på traktorens dataplade, der er monteret af fabrikanten. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal placeres tæt ved eller på traktorens dataplade, der er monteret af fabrikanten.

| 4.8. | Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætningen af godkendelsesmærker. |
| --- | --- |

4.8.

Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætningen af godkendelsesmærker.

5.   SPECIFIKATION

5.1.   Generelt

| 5.1.1. | Traktoren skal konstrueres og udstyres på en sådan måde, at føreren i forbindelse med kørsel på vej og landbrug og skovbrug har et tilstrækkeligt udsyn under alle normale forhold i forbindelse med vejtrafik og arbejde på mark eller i skov. Udsynet skal betragtes som tilstrækkeligt, hvis føreren om muligt kan se en del af begge forhjul, og når følgende krav er opfyldt. |
| --- | --- |

5.1.1.

Traktoren skal konstrueres og udstyres på en sådan måde, at føreren i forbindelse med kørsel på vej og landbrug og skovbrug har et tilstrækkeligt udsyn under alle normale forhold i forbindelse med vejtrafik og arbejde på mark eller i skov. Udsynet skal betragtes som tilstrækkeligt, hvis føreren om muligt kan se en del af begge forhjul, og når følgende krav er opfyldt.

5.2.   Kontrol af udsynet

5.2.1.   Fremgangsmåde til bestemmelse af maskeringer.

| 5.2.1.1. | Traktoren skal placeres på en vandret overflade som vist i figur 2. På et vandret støtteniveau i niveau med referencepunktet skal der monteres to lyskilder, f.eks. 2 x 150 W, 12 V, 65 mm fra hinanden og symmetrisk placeret i forhold til referencepunktet. Understøtningen skal kunne drejes på midten omkring en lodret akse, der forløber gennem referencepunktet. For at måle maskeringerne skal understøtningen justeres, så den linje, der forbinder de to lyskilder, står vinkelret på den linje, der forbinder maskeringskomponenten og referencepunktet. Der skal monteres det mest ugunstige dækudstyr. De silhouetoverlapninger (mørkeste skygger), som aftegnes i det halvcirkelformede synsfelt af maskeringskomponenten, når lyskilderne tændes samtidigt eller skiftevis, måles i henhold til afsnit 2.7. (figur 3). |
| --- | --- |

5.2.1.1.

Traktoren skal placeres på en vandret overflade som vist i figur 2. På et vandret støtteniveau i niveau med referencepunktet skal der monteres to lyskilder, f.eks. 2 x 150 W, 12 V, 65 mm fra hinanden og symmetrisk placeret i forhold til referencepunktet. Understøtningen skal kunne drejes på midten omkring en lodret akse, der forløber gennem referencepunktet. For at måle maskeringerne skal understøtningen justeres, så den linje, der forbinder de to lyskilder, står vinkelret på den linje, der forbinder maskeringskomponenten og referencepunktet. Der skal monteres det mest ugunstige dækudstyr. De silhouetoverlapninger (mørkeste skygger), som aftegnes i det halvcirkelformede synsfelt af maskeringskomponenten, når lyskilderne tændes samtidigt eller skiftevis, måles i henhold til afsnit 2.7. (figur 3).

| 5.2.1.2. | Hver maskering må ikke overstige 700 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

Hver maskering må ikke overstige 700 mm.

| 5.2.1.3. | Maskeringer på grund af tilstødende komponenter, der er over 80 mm i bredden, skal anbringes, så der er et interval på mindst 2 200 mm — målt som en korde i det halvcirkelformede synsfelt — mellem midten af de to maskeringer. |
| --- | --- |

5.2.1.3.

Maskeringer på grund af tilstødende komponenter, der er over 80 mm i bredden, skal anbringes, så der er et interval på mindst 2 200 mm — målt som en korde i det halvcirkelformede synsfelt — mellem midten af de to maskeringer.

| 5.2.1.4. | Der må ikke være mere end seks maskeringer i det halvcirkelformede synsfelt som helhed og ikke mere end to inden for det område, der er beskrevet i afsnit 2.8. |
| --- | --- |

5.2.1.4.

Der må ikke være mere end seks maskeringer i det halvcirkelformede synsfelt som helhed og ikke mere end to inden for det område, der er beskrevet i afsnit 2.8.

| 5.2.1.5. | Maskeringer over 700 mm, men under 1 500 mm, er dog tilladte, hvis de komponenter, der forårsager dem, ikke kan ændres eller flyttes. Uden for synsfeltet må der på begge sider til sammen være enten






  5.2.1.5.1. | to sådanne maskeringer, den ene under 700 mm og den anden under 1 500 mm, eller |
| --- | --- | --- |

5.2.1.5.

Maskeringer over 700 mm, men under 1 500 mm, er dog tilladte, hvis de komponenter, der forårsager dem, ikke kan ændres eller flyttes. Uden for synsfeltet må der på begge sider til sammen være enten

5.2.1.5.1.

to sådanne maskeringer, den ene under 700 mm og den anden under 1 500 mm, eller

| 5.2.1.5.2. | to sådanne maskeringer, begge under 1 200 mm. |
| --- | --- |

5.2.1.5.2.

to sådanne maskeringer, begge under 1 200 mm.

| 5.2.1.6. | Blokeringer af udsynet på grund af tilstedeværelsen af bakspejle på en autoriseret model skal ikke tages i betragtning, hvis sådanne spejle ikke kan placeres anderledes. |
| --- | --- |

5.2.1.6.

Blokeringer af udsynet på grund af tilstedeværelsen af bakspejle på en autoriseret model skal ikke tages i betragtning, hvis sådanne spejle ikke kan placeres anderledes.

5.2.2.   Matematisk bestemmelse af maskeringer ved binokulært syn.

| 5.2.2.1. | Tilladeligheden af forskellige maskeringer kan kontrolleres matematisk frem for gennem den kontrolprocedure, der er beskrevet i afsnit 5.2.1. Omfanget, fordelingen og antallet af maskeringer reguleres af afsnit 5.2.1.3. til 5.2.1.6. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Tilladeligheden af forskellige maskeringer kan kontrolleres matematisk frem for gennem den kontrolprocedure, der er beskrevet i afsnit 5.2.1. Omfanget, fordelingen og antallet af maskeringer reguleres af afsnit 5.2.1.3. til 5.2.1.6.

| 5.2.2.2. | På grundlag af et binokulært syn og en afstand mellem øjnene på 65 mm kan maskeringen, udtrykt i mm, beregnes med følgende formel:



  hvor
  a= afstanden i mm mellem den komponent, der spærrer udsynet, og referencepunktet, målt langs den linje, der forbinder referencepunktet, midten af komponenten og omkredsen af det halvcirkelformede synsfelt;
  b= bredden i mm på den komponent, der spærrer udsynet, målt vandret og vinkelret på synsretningen. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

På grundlag af et binokulært syn og en afstand mellem øjnene på 65 mm kan maskeringen, udtrykt i mm, beregnes med følgende formel:

Formula

hvor

a= afstanden i mm mellem den komponent, der spærrer udsynet, og referencepunktet, målt langs den linje, der forbinder referencepunktet, midten af komponenten og omkredsen af det halvcirkelformede synsfelt;

b= bredden i mm på den komponent, der spærrer udsynet, målt vandret og vinkelret på synsretningen.

5.3.   Kontrolprocedurerne i afsnit 5.2. kan erstattes af andre procedurer, hvis sidstnævnte kan bevises at være lige så gyldige.

5.4.   Maskering fra forrudekarmen

Ved bestemmelsen af maskeringerne i synsfeltet kan den maskering, der skyldes vinduesrammen, og den maskering, der skyldes andre hindringer, med hensyn til afsnit 5.2.1.4. betragtes som én enkelt maskering, forudsat at afstanden mellem de yderste punkter af sådanne maskeringer ikke overstiger 700 mm.

5.5.   Vinduesvisker

| 5.5.1. | Hvis traktoren har en forrude, skal den også være udstyret med en eller flere motordrevne vinduesviskere. Deres arbejdsområde skal have en beskaffenhed, så føreren har et tydeligt udsyn fremad, der svarer til en korde i halvcirklen, som måler mindst 8 m, inden for synsfeltet. |
| --- | --- |

5.5.1.

Hvis traktoren har en forrude, skal den også være udstyret med en eller flere motordrevne vinduesviskere. Deres arbejdsområde skal have en beskaffenhed, så føreren har et tydeligt udsyn fremad, der svarer til en korde i halvcirklen, som måler mindst 8 m, inden for synsfeltet.

| 5.5.2. | Vinduesviskere skal køre med mindst 20 viskecykler pr. minut. |
| --- | --- |

5.5.2.

Vinduesviskere skal køre med mindst 20 viskecykler pr. minut.

6.   MODIFIKATIONER AF TRAKTORTYPEN OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE

| 6.1. | Alle modifikationer af traktortypen skal meddeles den myndighed, der har godkendt traktortypen. Myndigheden kan enten:






  6.1.1. | vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at traktoren under alle omstændigheder stadig opfylder kravene, eller |
| --- | --- | --- |

6.1.

Alle modifikationer af traktortypen skal meddeles den myndighed, der har godkendt traktortypen. Myndigheden kan enten:

6.1.1.

vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at traktoren under alle omstændigheder stadig opfylder kravene, eller

| 6.1.2. | anmode om en yderligere testrapport fra den tekniske tjeneste, der har ansvaret for prøvningen. |
| --- | --- |

6.1.2.

anmode om en yderligere testrapport fra den tekniske tjeneste, der har ansvaret for prøvningen.

| 6.2. | Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 4.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

6.2.

Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 4.3 ovenfor til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ.

| 6.3. | Den kompetente myndighed, der udsteder udvidelse af godkendelser, skal tildele et serienummer til hver enkelt meddelelsesblanket, der udarbejdes i forbindelse med en sådan udvidelse. |
| --- | --- |

6.3.

Den kompetente myndighed, der udsteder udvidelse af godkendelser, skal tildele et serienummer til hver enkelt meddelelsesblanket, der udarbejdes i forbindelse med en sådan udvidelse.

7.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 7.1. | Alle traktorer, der er påmonteret et godkendelsesmærke som forskrevet i dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte traktortype og skal opfylde kravene i afsnit 5 ovenfor. |
| --- | --- |

7.1.

Alle traktorer, der er påmonteret et godkendelsesmærke som forskrevet i dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte traktortype og skal opfylde kravene i afsnit 5 ovenfor.

| 7.2. | For at kontrollere overensstemmelsen som beskrevet i afsnit 7.1 ovenfor skal der udføres et tilstrækkeligt antal stikprøver på seriefremstillede traktorer, der er påmonteret det godkendelsesmærke, der er krævet i henhold til dette regulativ. |
| --- | --- |

7.2.

For at kontrollere overensstemmelsen som beskrevet i afsnit 7.1 ovenfor skal der udføres et tilstrækkeligt antal stikprøver på seriefremstillede traktorer, der er påmonteret det godkendelsesmærke, der er krævet i henhold til dette regulativ.

8.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 8.1. | Den godkendelse, der udstedes for en traktortype i henhold til dette regulativ, kan trækkes tilbage, hvis kravene i afsnit 7.1 ovenfor ikke opfyldes, eller hvis traktoren ikke består de kontroller, der er beskrevet i afsnit 7 ovenfor. |
| --- | --- |

8.1.

Den godkendelse, der udstedes for en traktortype i henhold til dette regulativ, kan trækkes tilbage, hvis kravene i afsnit 7.1 ovenfor ikke opfyldes, eller hvis traktoren ikke består de kontroller, der er beskrevet i afsnit 7 ovenfor.

| 8.2. | Hvis en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af anmeldelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSE INDDRAGET«. |
| --- | --- |

8.2.

Hvis en af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af anmeldelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSE INDDRAGET«.

9.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen helt ophører med at fremstille en traktortype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han meddele dette til den myndighed, der har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den relevante meddelelse skal den pågældende myndighed meddele dette til de andre kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »PRODUKTIONEN OPHØRT«.

10.   NAVNE OG ADRESSER PÅ TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGER, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal oplyse FN's sekretariat om navne og adresser på tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, der meddeler godkendelse, og hvortil formularer til attestering af godkendelse af eller afslag på eller forlængelse eller tilbagetrækning af godkendelser, der er udstedt i andre lande, sendes.

Figur 1

Image

Figur 2

Image

Figur 3

Image

---

(1)  1 for Vesttyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Storbritannien, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 for Østtyskland, 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal og 22 for Sovjetunionen. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser udstedt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN’s generalsekretær til de kontraherende parter i overenskomsten.

---

BILAG 1

Image

---

BILAG 2

GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING

MODEL A

(se afsnit 4.4. i dette regulativ)

Image

MODEL B

(se afsnit 4.5 i dette regulativ)

Image

---

(1)  Det sidstnævnte nummer er kun et eksempel.

---

| 31.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 200/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 200/38

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af UN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 125 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår førerens fremadrettede synsfelt

omfattende al gældende tekst frem til:

| | Supplement 1 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 3. februar 2008 |
| --- | --- |

Supplement 1 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 3. februar 2008

| | Supplement 2 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 19. august 2010 |
| --- | --- |

Supplement 2 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 19. august 2010

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde og formål |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prøvningsprocedure |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændring af køretøjstypen og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophørt produktion |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

11.

BILAG

| Bilag 1 — | Meddelelse vedrørende godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj for så vidt angår førerens fremadrettede synsfelt i henhold til regulativ nr. 125. |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| Bilag 4 — | Metode til bestemmelse af det størrelsesmæssige forhold mellem bilens primære referencepunkter og det tredimensionale referencesystem |
| --- | --- |

Bilag 4 —

1   ANVENDELSESOMRÅDE OG FORMÅL

| 1.1. | Dette regulativ finder anvendelse på førerens 180° fremadrettede synsfelt i køretøjer af klasse M1 (1). |
| --- | --- |

1.1.

Dette regulativ finder anvendelse på førerens 180° fremadrettede synsfelt i køretøjer af klasse M1 (1).

| 1.2. | Det har til formål at sikre et passende synsfelt, når forruden og andre rudepartier er tørre og rene. |
| --- | --- |

1.2.

Det har til formål at sikre et passende synsfelt, når forruden og andre rudepartier er tørre og rene.

| 1.3. | Forskrifterne i dette regulativ, sådan som de er udformet, anvendes på køretøjer af klasse M1, i hvilke førerpladsen er i venstre side. For køretøjer af klasse M1, i hvilke førerpladsen er i højre side, kan disse forskrifter anvendes med de nødvendige ændringer ved omvendt brug af de foreskrevne kriterier. |
| --- | --- |

1.3.

Forskrifterne i dette regulativ, sådan som de er udformet, anvendes på køretøjer af klasse M1, i hvilke førerpladsen er i venstre side. For køretøjer af klasse M1, i hvilke førerpladsen er i højre side, kan disse forskrifter anvendes med de nødvendige ændringer ved omvendt brug af de foreskrevne kriterier.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

2.1.   »Godkendelse af køretøjstype«: den fulde procedure, hvormed en kontraherende part i overenskomsten attesterer, at en køretøjstype opfylder de tekniske forskrifter i dette regulativ.

2.2.   »Køretøjstype for så vidt angår synsfeltet«: de køretøjer, som ikke indbyrdes er forskellige for så vidt angår grundlæggende aspekter som:

2.3.   »Tredimensionelt referencesystem«: et referencesystem, som består af et lodret længdeplan X-Z, et vandret plan X-Y og et lodret tværplan Y-Z (jf. bilag 4, tillægget, figur 6), og som tjener til at bestemme de relative afstande mellem punkternes placering i planerne og deres faktiske placering på køretøjet. Proceduren til bestemmelse af køretøjets placering i forhold til referencesystemet er beskrevet i bilag 4. Alle de koordinater, som er fastlagt i forhold til nulpunkt ved jord, skal beregnes for et køretøj i køreklar stand (2) med en passager på forsædet med en masse på 75 kg ± 1 %.

2.4.   »Primære referencepunkter«: huller, flader, mærker og identifikationsskilte på køretøjets karrosseri. Den anvendte type referencepunkt og positionen for hvert referencepunkt i forhold til koordinaterne X, Y og Z i det tredimensionale referencesystem og i forhold til et teoretisk plan, som repræsenterer jordoverfladen, skal angives af fabrikanten. Disse referencepunkter kan være de kontrolpunkter, som anvendes ved montering af karrosseriet.

2.5.   »Ryglænets hældningsvinkel«: den vinkel, der defineres i bilag 3, punkt 2.6 eller 2.7.

2.6.   »Ryglænets faktiske hældningsvinkel«: den vinkel, der defineres i bilag 3, punkt 2.6.

2.7.   »Ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel«: den vinkel, der defineres i bilag 3, punkt 2.7.

2.8.   »V-punkter«: de punkter, hvis placering i kabinen bestemmes af lodrette længdeplaner, der går gennem midtpunkterne for de yderste forsædesiddepladser, og i forhold til R-punktet og ryglænets konstruktivt bestemte hældningsvinkel. Disse punkter tjener til at kontrollere overensstemmelsen med kravene for synsfeltet.

2.9.   »R-punkt« eller »sædets referencepunkt«: det referencepunkt, der defineres i bilag 3, punkt 2.4.

2.10.   »H-punkt«: det punkt, der defineres i bilag 3, punkt 2.3.

2.11.   »Forrudens referencepunkter«: skæringspunkterne mellem forruden og linjer, der ud fra punkterne V går fremad indtil forrudens ydre overflade.

2.12.   »Pansret køretøj«: et køretøj, som er bestemt til beskyttelse af de befordrede passagerer og/eller det medførte gods, og som opfylder kravene til beskyttelse mod beskydning.

2.13.   »Gennemsigtigt område«: området på køretøjets forrude eller en anden rude, hvor lystransmissionsfaktoren målt vinkelret på området er mindst 70 %. I tilfælde af pansrede køretøjer er lystransmissionsfaktoren ikke under 60 %.

2.14.   »P-punkter«: de punkter, omkring hvilke førerens hoved drejer, når han betragter genstande, der befinder sig i et vandret plan på højde med øjnene.

2.15.   »E-punkter«: de punkter, der repræsenterer midtpunkterne i førerens øjne, og som tjener til at bestemme, i hvor høj grad A-stolperne spærrer synsfeltet.

2.16.   »A-stolper«: alle de tagstøtter, som findes foran det lodrette tværplan, der ligger 68 mm foran V-punkterne, herunder de ikke gennemsigtige dele, som er fastgjort til eller er i nærheden af disse støtter, såsom indramningen af forruden og indramningen af dørene.

2.17.   »Førersædets vandrette indstillingsområde«: det område, der omfatter de normale førerpositioner, som fabrikanten har indrettet til at indstille parallelt med X-aksen (jf. punkt 2.3).

2.18.   »Ekstra område for forskydning af sædet«: det område, der af fabrikanten er indrettet med henblik på en forskydning af sædet i X-aksens retning (jf. punkt 2.3), ud over området for de normale under punkt 2.16 nævnte førerpositioner, og som anvendes ved omdannelse af sæderne til liggepladser eller med henblik på at lette indstigningen i køretøjet

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgning om godkendelse for et køretøj for så vidt angår førerens synsfelt skal indgives af fabrikanten af køretøjet eller dennes befuldmægtigede. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgning om godkendelse for et køretøj for så vidt angår førerens synsfelt skal indgives af fabrikanten af køretøjet eller dennes befuldmægtigede.

| 3.2. | Ansøgningen ledsages af følgende dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:






  3.2.1. | beskrivelse af køretøjets type for så vidt angår de under punkt 2.2 nævnte kriterier ledsaget af målskitser og enten et fotografi eller en sprængskitse af kabinen. Numre og/eller symboler til identifikation af køretøjets type skal angives nærmere, samt |
| --- | --- | --- |

3.2.

Ansøgningen ledsages af følgende dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:

3.2.1.

beskrivelse af køretøjets type for så vidt angår de under punkt 2.2 nævnte kriterier ledsaget af målskitser og enten et fotografi eller en sprængskitse af kabinen. Numre og/eller symboler til identifikation af køretøjets type skal angives nærmere, samt

| 3.2.2. | tilstrækkeligt detaljerede oplysninger vedrørende de primære referencepunkter til at disse hurtigt kan identificeres og til at placeringen af hvert af dem i forhold til de andre og til R-punktet kan kontrolleres. |
| --- | --- |

3.2.2.

tilstrækkeligt detaljerede oplysninger vedrørende de primære referencepunkter til at disse hurtigt kan identificeres og til at placeringen af hvert af dem i forhold til de andre og til R-punktet kan kontrolleres.

| 3.3. | Der skal til den tekniske tjeneste, som skal foretage afprøvning med henblik på godkendelse, indleveres et køretøj, der er repræsentativt for den type køretøj, som skal godkendes. |
| --- | --- |

3.3.

Der skal til den tekniske tjeneste, som skal foretage afprøvning med henblik på godkendelse, indleveres et køretøj, der er repræsentativt for den type køretøj, som skal godkendes.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Hvis det køretøj, hvortil der søges om godkendelse i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i afsnit 5 nedenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype. |
| --- | --- |

4.1.

Hvis det køretøj, hvortil der søges om godkendelse i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i afsnit 5 nedenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.

| 4.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele dette nummer til samme køretøjstype, som er udstyret med en anden type synsfelt, eller til en anden køretøjstype. |
| --- | --- |

4.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele dette nummer til samme køretøjstype, som er udstyret med en anden type synsfelt, eller til en anden køretøjstype.

| 4.3. | Meddelelse om godkendelse, afslag på godkendelse eller tilbagetrækning af godkendelse af en køretøjstype efter dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ, samt med fotografier og/eller diagrammer og tegninger, leveret af ansøgeren, i et format, der ikke er større end A4 (210 × 297 mm) eller er foldet til dette format, samt i et passende målestoksforhold. |
| --- | --- |

4.3.

Meddelelse om godkendelse, afslag på godkendelse eller tilbagetrækning af godkendelse af en køretøjstype efter dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ, samt med fotografier og/eller diagrammer og tegninger, leveret af ansøgeren, i et format, der ikke er større end A4 (210 × 297 mm) eller er foldet til dette format, samt i et passende målestoksforhold.

| 4.4. | Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 og som består af følgende:






  4.4.1 | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3) |
| --- | --- | --- |

4.4.

Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 2 og som består af følgende:

4.4.1

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)

| 4.4.2. | til højre for den i punkt 4.4.1. ovenfor foreskrevne cirkel, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret. |
| --- | --- |

4.4.2.

til højre for den i punkt 4.4.1. ovenfor foreskrevne cirkel, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret.

| 4.5. | Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i afsnit 4.4.1.

| 4.6. | Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.6.

Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal være påført i nærheden af eller på køretøjets fabrikationsplade. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal være påført i nærheden af eller på køretøjets fabrikationsplade.

5.   FORSKRIFTER

5.1.   Førerens synsfelt

| 5.1.1. | Den gennemsigtige del af forruden skal mindst omfatte forrudens referencepunkter (jf. bilag 4, tillægget, figur 1):






  5.1.1.1. | et vandret referencepunkt beliggende foran V1 og 17° til venstre herfor (jf. bilag 4, tillægget, figur 1) |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Den gennemsigtige del af forruden skal mindst omfatte forrudens referencepunkter (jf. bilag 4, tillægget, figur 1):

5.1.1.1.

et vandret referencepunkt beliggende foran V1 og 17° til venstre herfor (jf. bilag 4, tillægget, figur 1)

| 5.1.1.2. | et lodret øvre referencepunkt foran V1 og 7° over vandret |
| --- | --- |

5.1.1.2.

et lodret øvre referencepunkt foran V1 og 7° over vandret

| 5.1.1.3. | et lodret nedre referencepunkt beliggende foran V2 og 5° under vandret |
| --- | --- |

5.1.1.3.

et lodret nedre referencepunkt beliggende foran V2 og 5° under vandret

| 5.1.1.4. | til kontrol af udsynet fremefter gennem den modsatte halvdel af forruden vælges tre andre referencepunkter, der er symmetriske med de under 5.1.1.1 til 5.1.1.3 definerede punkter i forhold til køretøjets længdemidterplan. |
| --- | --- |

5.1.1.4.

til kontrol af udsynet fremefter gennem den modsatte halvdel af forruden vælges tre andre referencepunkter, der er symmetriske med de under 5.1.1.1 til 5.1.1.3 definerede punkter i forhold til køretøjets længdemidterplan.

| 5.1.2. | Den døde vinkel for hver A-stolpe som beskrevet i punkt 5.1.2.1. må ikke overskride 6° (jf. bilag 4, tillægget, figur 3). Denne vinkel skal for pansrede køretøjer ikke overstige 10°.
  Det er ikke nødvendigt at bestemme den døde vinkel for »A-stolpen« på passagersiden som beskrevet i punkt 5.1.2.1.2, hvis de to støtter er placeret symmetrisk i forhold til køretøjets lodrette midterplan i længderetningen. |
| --- | --- |

5.1.2.

Den døde vinkel for hver A-stolpe som beskrevet i punkt 5.1.2.1. må ikke overskride 6° (jf. bilag 4, tillægget, figur 3). Denne vinkel skal for pansrede køretøjer ikke overstige 10°.

Det er ikke nødvendigt at bestemme den døde vinkel for »A-stolpen« på passagersiden som beskrevet i punkt 5.1.2.1.2, hvis de to støtter er placeret symmetrisk i forhold til køretøjets lodrette midterplan i længderetningen.

| 5.1.2.1. | For hver A-stolpe måles den døde vinkel ved at overlejre følgende to vandrette snit i planet:







  Snit 1 | : | Fra punktet Pm, beliggende på det sted, der er defineret i punkt 5.3.1.1, tegnes et plan, der danner en vinkel på 2° opad i forhold til det vandrette plan gående gennem Pm fremad. Det vandrette snit for A-stolpen bestemmes fra det forreste punkt for skæringen mellem A-stolpen og det skrå plan (jf. bilag 4, tillægget, figur 2). |
| --- | --- | --- | --- |
| Snit 2 | : | Den samme fremgangsmåde gentages, idet der tegnes et plan, som danner en vinkel på 5° nedad i forhold til det vandrette plan gående gennem Pm fremad (jf. bilag 4, tillægget, figur 2). |

5.1.2.1.

For hver A-stolpe måles den døde vinkel ved at overlejre følgende to vandrette snit i planet:

Snit 1

:

Fra punktet Pm, beliggende på det sted, der er defineret i punkt 5.3.1.1, tegnes et plan, der danner en vinkel på 2° opad i forhold til det vandrette plan gående gennem Pm fremad. Det vandrette snit for A-stolpen bestemmes fra det forreste punkt for skæringen mellem A-stolpen og det skrå plan (jf. bilag 4, tillægget, figur 2).

Snit 2

:

Den samme fremgangsmåde gentages, idet der tegnes et plan, som danner en vinkel på 5° nedad i forhold til det vandrette plan gående gennem Pm fremad (jf. bilag 4, tillægget, figur 2).

| 5.1.2.1.1. | Den døde vinkel for A-stolpen i førersiden er den vinkel, der i udsynsplanet dannes af en parallel linje, der udgår fra E2, til tangenten fra E1 med den ydre kant af snit S2 og tangenten fra E2 til den indre kant af snit S1 (jf. bilag 4, tillægget, figur 3). |
| --- | --- |

5.1.2.1.1.

Den døde vinkel for A-stolpen i førersiden er den vinkel, der i udsynsplanet dannes af en parallel linje, der udgår fra E2, til tangenten fra E1 med den ydre kant af snit S2 og tangenten fra E2 til den indre kant af snit S1 (jf. bilag 4, tillægget, figur 3).

| 5.1.2.1.2. | Den døde vinkel for A-stolpen i passagersiden er den vinkel, der i udsynsplanet dannes af tangenten fra E3 til den indre kant af snit S1 og en parallel linje, der udgår fra E3 til tangenten fra E4 til den ydre kant af snit S2 (jf. bilag 4, tillægget, figur 3). |
| --- | --- |

5.1.2.1.2.

Den døde vinkel for A-stolpen i passagersiden er den vinkel, der i udsynsplanet dannes af tangenten fra E3 til den indre kant af snit S1 og en parallel linje, der udgår fra E3 til tangenten fra E4 til den ydre kant af snit S2 (jf. bilag 4, tillægget, figur 3).

| 5.1.2.2. | Intet køretøj må have mere end to A-stolper. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

Intet køretøj må have mere end to A-stolper.

| 5.1.3. | I førerens direkte synsfelt på 180° fremad må der i et felt, der ligger under et vandret plan gennem V1 og over tre planer gennem V2, hvoraf det ene er vinkelret på X-Z planet og hælder 4°fremefter under det vandrette plan, og de to andre er vinkelrette på Y-Z planet og hælder 4°under det vandrette plan (jf. bilag 4, tillægget, figur 4), ikke forekomme andre døde vinkler end dem, der skyldes A-stolperne, de faste eller bevægelige ventilations- eller siderudeskillelister, udvendige radioantenner, førerspejle eller rudeviskere.
  Som døde vinkler anses ikke:






  a) | radioantenneledere, som enten er indlagt eller påtrykt, og som har følgende maksimale bredde:






  i) | indlagte ledere: 0,5 mm |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.3.

I førerens direkte synsfelt på 180° fremad må der i et felt, der ligger under et vandret plan gennem V1 og over tre planer gennem V2, hvoraf det ene er vinkelret på X-Z planet og hælder 4°fremefter under det vandrette plan, og de to andre er vinkelrette på Y-Z planet og hælder 4°under det vandrette plan (jf. bilag 4, tillægget, figur 4), ikke forekomme andre døde vinkler end dem, der skyldes A-stolperne, de faste eller bevægelige ventilations- eller siderudeskillelister, udvendige radioantenner, førerspejle eller rudeviskere.

Som døde vinkler anses ikke:

a)

radioantenneledere, som enten er indlagt eller påtrykt, og som har følgende maksimale bredde:

i)

indlagte ledere: 0,5 mm

| ii) | påtrykte ledere: 1,0 mm. Radioantenneledere må ikke gennemløbe synsfelt A (4). Tre antenneledere kan imidlertid gennemløbe synsfelt A, dersom deres bredde ikke overstiger 0,5 mm |
| --- | --- |

ii)

påtrykte ledere: 1,0 mm. Radioantenneledere må ikke gennemløbe synsfelt A (4). Tre antenneledere kan imidlertid gennemløbe synsfelt A, dersom deres bredde ikke overstiger 0,5 mm

| b) | i synsfelt A er ledere til afrimning/afdugning normalt anbragt i »zigzag« eller i sinusform med følgende dimensioner:






  i) | maksimal synlig bredde: 0,030 mm |
| --- | --- | --- |

b)

i synsfelt A er ledere til afrimning/afdugning normalt anbragt i »zigzag« eller i sinusform med følgende dimensioner:

i)

maksimal synlig bredde: 0,030 mm

| ii) | maksimal tæthed for lederne:






  a) | såfremt lederne er lodrette: 8/cm |
| --- | --- | --- |

ii)

maksimal tæthed for lederne:

a)

såfremt lederne er lodrette: 8/cm

| b) | såfremt lederne er vandrette: 5/cm. |
| --- | --- |

b)

såfremt lederne er vandrette: 5/cm.

| 5.1.3.1 | En død vinkel, fremkaldt af den ydre kant af rattet og af instrumentbrættet inden for rattet, er tilladt, såfremt et plan gennem V2, vinkelret på planet X-Z, og som tangerer den øverste del af rattets ydre kant, hælder mindst 1° under det vandrette plan.
  Er rattet indstilleligt, skal det være anbragt i sin normale position angivet af fabrikanten; i mangel af sådan angivelse anbringes det midt mellem grænserne for indstillingsområdet (-områderne). |
| --- | --- |

5.1.3.1

En død vinkel, fremkaldt af den ydre kant af rattet og af instrumentbrættet inden for rattet, er tilladt, såfremt et plan gennem V2, vinkelret på planet X-Z, og som tangerer den øverste del af rattets ydre kant, hælder mindst 1° under det vandrette plan.

Er rattet indstilleligt, skal det være anbragt i sin normale position angivet af fabrikanten; i mangel af sådan angivelse anbringes det midt mellem grænserne for indstillingsområdet (-områderne).

5.2.   V-punkternes position

| 5.2.1. | V-punkternes position er angivet i XYZ-koordinater i forhold til R-punktet i det tredimensionale referencesystem i tabel I og IV. |
| --- | --- |

5.2.1.

V-punkternes position er angivet i XYZ-koordinater i forhold til R-punktet i det tredimensionale referencesystem i tabel I og IV.

| 5.2.2. | I tabel I angives de grundlæggende koordinater for en konstruktivt bestemt hældningsvinkel for ryglænet på 25°. Koordinaternes positive retning er angivet i bilag 4, tillægget, figur 1.

  Tabel I









  V-punkt | X | Y | Z |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| V1 | 68 mm | –5 mm | 665 mm |
| V2 | 68 mm | –5 mm | 589 mm |

5.2.2.

I tabel I angives de grundlæggende koordinater for en konstruktivt bestemt hældningsvinkel for ryglænet på 25°. Koordinaternes positive retning er angivet i bilag 4, tillægget, figur 1.

Tabel I

V-punkt

X

Y

Z

V1

68 mm

–5 mm

665 mm

V2

68 mm

–5 mm

589 mm

5.3.   P-punkternes position

| 5.3.1. | P-punkternes position er angivet i XYZ-koordinater i forhold til R-punktet i det tredimensionale referencesystem i tabel II, III og IV. |
| --- | --- |

5.3.1.

P-punkternes position er angivet i XYZ-koordinater i forhold til R-punktet i det tredimensionale referencesystem i tabel II, III og IV.

| 5.3.1.1. | I tabel II angives de grundlæggende koordinater for en konstruktivt bestemt hældningsvinkel for ryglænet på 25°. Koordinaternes positive retning er angivet i bilag 4, tillægget, figur 1.
  Pm-punktet er skæringspunktet mellem den rette linje mellem P1, P2 og det lodrette midterplan i længderetningen, der passerer R-punktet.

  Tabel II









  P-punktet | X | Y | Z |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| P1 | 35 mm | –20 mm | 627 mm |
| P2 | 63 mm | 47 mm | 627 mm |
| Pm | 43,36 mm | 0 mm | 627 mm |

5.3.1.1.

I tabel II angives de grundlæggende koordinater for en konstruktivt bestemt hældningsvinkel for ryglænet på 25°. Koordinaternes positive retning er angivet i bilag 4, tillægget, figur 1.

Pm-punktet er skæringspunktet mellem den rette linje mellem P1, P2 og det lodrette midterplan i længderetningen, der passerer R-punktet.

Tabel II

P-punktet

X

Y

Z

P1

35 mm

–20 mm

627 mm

P2

63 mm

47 mm

627 mm

Pm

43,36 mm

0 mm

627 mm

| 5.3.1.2. | I tabel III angives de supplerende korrektioner, der skal foretages i X-koordinaterne for P1 og P2, når sædets vandrette indstillingsområde, som defineret i punkt 2.16, overstiger 108 mm. Koordinaternes positive retning er angivet i bilag 4, tillægget, figur 1.

  Tabel III







  Førersædets vandrette indstillingsområde | Δx |
| --- | --- | --- |
| 108 til 120 mm | –13 mm |
| 121 til 132 mm | –22 mm |
| 133 til 145 mm | –32 mm |
| 146 til 158 mm | –42 mm |
| over 158 mm | –48 mm |

5.3.1.2.

I tabel III angives de supplerende korrektioner, der skal foretages i X-koordinaterne for P1 og P2, når sædets vandrette indstillingsområde, som defineret i punkt 2.16, overstiger 108 mm. Koordinaternes positive retning er angivet i bilag 4, tillægget, figur 1.

Tabel III

Førersædets vandrette indstillingsområde

Δx

108 til 120 mm

–13 mm

121 til 132 mm

–22 mm

133 til 145 mm

–32 mm

146 til 158 mm

–42 mm

over 158 mm

–48 mm

5.4.   Korrektioner for andre konstruktivt bestemte hældningsvinkler for ryglænet end 25°.

I tabel IV angives de supplerende korrektioner, der skal foretages i X- og Z-koordinaterne for hvert P-punkt og hvert V-punkt, når den konstruktivt bestemte hældningsvinkel for ryglænet afviger fra 25°. Koordinaternes positive retning er angivet i bilag 4, tillægget, figur 1.

Tabel IV

| Ryglænets hældning
  (i o) | Vandrette koordinater
  Δx | Lodrette koordinater
  Δz |
| --- | --- | --- |
| 5 | – 186 mm | 28 mm |
| 6 | – 177 mm | 27 mm |
| 7 | – 167 mm | 27 mm |
| 8 | – 157 mm | 27 mm |
| 9 | – 147 mm | 26 mm |
| 10 | – 137 mm | 25 mm |
| 11 | – 128 mm | 24 mm |
| 12 | – 118 mm | 23 mm |
| 13 | – 109 mm | 22 mm |
| 14 | –99 mm | 21 mm |
| 15 | –90 mm | 20 mm |
| 16 | –81 mm | 18 mm |
| 17 | –72 mm | 17 mm |
| 18 | –62 mm | 15 mm |
| 19 | –53 mm | 13 mm |
| 20 | –44 mm | 11 mm |
| 21 | –35 mm | 9 mm |
| 22 | –26 mm | 7 mm |
| 23 | –18 mm | 5 mm |
| 24 | –9 mm | 3 mm |
| 25 | 0 mm | 0 mm |
| 26 | 9 mm | –3 mm |
| 27 | 17 mm | –5 mm |
| 28 | 26 mm | –8 mm |
| 29 | 34 mm | –11 mm |
| 30 | 43 mm | –14 mm |
| 31 | 51 mm | –18 mm |
| 32 | 59 mm | –21 mm |
| 33 | 67 mm | –24 mm |
| 34 | 76 mm | –28 mm |
| 35 | 84 mm | –32 mm |
| 36 | 92 mm | –35 mm |
| 37 | 100 mm | –39 mm |
| 38 | 108 mm | –43 mm |
| 39 | 115 mm | –48 mm |
| 40 | 123 mm | –52 mm |

Ryglænets hældning

(i o)

Vandrette koordinater

Δx

Lodrette koordinater

Δz

5

– 186 mm

28 mm

6

– 177 mm

27 mm

7

– 167 mm

27 mm

8

– 157 mm

27 mm

9

– 147 mm

26 mm

10

– 137 mm

25 mm

11

– 128 mm

24 mm

12

– 118 mm

23 mm

13

– 109 mm

22 mm

14

–99 mm

21 mm

15

–90 mm

20 mm

16

–81 mm

18 mm

17

–72 mm

17 mm

18

–62 mm

15 mm

19

–53 mm

13 mm

20

–44 mm

11 mm

21

–35 mm

9 mm

22

–26 mm

7 mm

23

–18 mm

5 mm

24

–9 mm

3 mm

25

0 mm

0 mm

26

9 mm

–3 mm

27

17 mm

–5 mm

28

26 mm

–8 mm

29

34 mm

–11 mm

30

43 mm

–14 mm

31

51 mm

–18 mm

32

59 mm

–21 mm

33

67 mm

–24 mm

34

76 mm

–28 mm

35

84 mm

–32 mm

36

92 mm

–35 mm

37

100 mm

–39 mm

38

108 mm

–43 mm

39

115 mm

–48 mm

40

123 mm

–52 mm

5.5.   E-punkternes position

| 5.5.1. | E1 og E2 ligger hver 104 mm fra P1.
  E2 ligger 65 mm fra E1 (jf. bilag IV, tillægget, figur 4). |
| --- | --- |

5.5.1.

E1 og E2 ligger hver 104 mm fra P1.

E2 ligger 65 mm fra E1 (jf. bilag IV, tillægget, figur 4).

| 5.5.2. | Den rette linje gennem E1 og E2 drejes omkring P1, indtil tangenten fra E1 til den ydre kant af snit 2 af A-stolpen i førersiden danner en vinkel på 90°med den rette linje gennem E1-E2 (jf. bilag 4, tillægget, figur 3). |
| --- | --- |

5.5.2.

Den rette linje gennem E1 og E2 drejes omkring P1, indtil tangenten fra E1 til den ydre kant af snit 2 af A-stolpen i førersiden danner en vinkel på 90°med den rette linje gennem E1-E2 (jf. bilag 4, tillægget, figur 3).

| 5.5.3. | E3 og E4 ligger hver 104 mm fra P2. E3 ligger 65 mm fra E4 (jf. bilag 4, tillægget, figur 4). |
| --- | --- |

5.5.3.

E3 og E4 ligger hver 104 mm fra P2. E3 ligger 65 mm fra E4 (jf. bilag 4, tillægget, figur 4).

| 5.5.4. | Den rette linje gennem E3-E4 drejes omkring P2, indtil tangenten fra E4 til den ydre kant af snit 2 af A-stolpen i passagersiden danner en vinkel på 90°med den rette linje gennem E3-E4 (jf. bilag 4, tillægget, figur 3). |
| --- | --- |

5.5.4.

Den rette linje gennem E3-E4 drejes omkring P2, indtil tangenten fra E4 til den ydre kant af snit 2 af A-stolpen i passagersiden danner en vinkel på 90°med den rette linje gennem E3-E4 (jf. bilag 4, tillægget, figur 3).

6.   PRØVNINGSPROCEDURE

6.1.   Førerens synsfelt

| 6.1.1 | Det størrelsesmæssige forhold mellem køretøjets primære referencepunkter og det tredimensionale referencesystem bestemmes efter den i bilag 4 foreskrevne fremgangsmåde. |
| --- | --- |

6.1.1

Det størrelsesmæssige forhold mellem køretøjets primære referencepunkter og det tredimensionale referencesystem bestemmes efter den i bilag 4 foreskrevne fremgangsmåde.

| 6.1.2. | Punkt V1's og V2's position i forhold til R-punktet bestemmes ved hjælp af XYZ-koordinaterne i det tredimensionale referencesystem og er angivet i tabel I under punkt 5.2.2 og tabel IV under punkt 5.4. Forrudens referencepunkter bestemmes ud fra de korrigerede V-punkter som angivet i punkt 5.1.1. |
| --- | --- |

6.1.2.

Punkt V1's og V2's position i forhold til R-punktet bestemmes ved hjælp af XYZ-koordinaterne i det tredimensionale referencesystem og er angivet i tabel I under punkt 5.2.2 og tabel IV under punkt 5.4. Forrudens referencepunkter bestemmes ud fra de korrigerede V-punkter som angivet i punkt 5.1.1.

| 6.1.3. | Den indbyrdes position af P-punkterne, R-punktet og midteraksen for førerens siddeplads bestemmes ved hjælp af tabel II og III under punkt 5.3 og udtrykkes i XYZ-koordinater i det tredimensionale referencesystem. De korrektioner, der skal foretages i koordinaterne, når den konstruktivt bestemte hældningsvinkel for ryglænet afviger fra 25°, er angivet i tabel IV under punkt 5.4. |
| --- | --- |

6.1.3.

Den indbyrdes position af P-punkterne, R-punktet og midteraksen for førerens siddeplads bestemmes ved hjælp af tabel II og III under punkt 5.3 og udtrykkes i XYZ-koordinater i det tredimensionale referencesystem. De korrektioner, der skal foretages i koordinaterne, når den konstruktivt bestemte hældningsvinkel for ryglænet afviger fra 25°, er angivet i tabel IV under punkt 5.4.

| 6.1.4. | Den døde vinkel (jf. punkt 5.1.2) måles i de inklinerede plan som vist i bilag 4, tillægget, figur 2. Den indbyrdes position af P1 og P2, som er forbundet med henholdsvis E1 og E2 og med E3 og E4, fremgår af bilag 4, tillægget, figur 5. |
| --- | --- |

6.1.4.

Den døde vinkel (jf. punkt 5.1.2) måles i de inklinerede plan som vist i bilag 4, tillægget, figur 2. Den indbyrdes position af P1 og P2, som er forbundet med henholdsvis E1 og E2 og med E3 og E4, fremgår af bilag 4, tillægget, figur 5.

| 6.1.4.1. | Den rette linje gennem E1-E2 skal placeres som beskrevet i punkt 5.5.2. Den døde vinkel for A-stolpen i førersiden måles som anført i punkt 5.1.2.1.1. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

Den rette linje gennem E1-E2 skal placeres som beskrevet i punkt 5.5.2. Den døde vinkel for A-stolpen i førersiden måles som anført i punkt 5.1.2.1.1.

| 6.1.4.2. | Den rette linje gennem E3-E4 skal placeres som beskrevet i punkt 5.5.4. Den døde vinkel for A-stolpen i passagersiden måles herefter som anført i punkt 5.1.2.1.2. |
| --- | --- |

6.1.4.2.

Den rette linje gennem E3-E4 skal placeres som beskrevet i punkt 5.5.4. Den døde vinkel for A-stolpen i passagersiden måles herefter som anført i punkt 5.1.2.1.2.

| 6.1.5 | Fabrikanten kan måle den døde vinkel enten på køretøjet eller på tegningerne. I tvivlstilfælde kan de tekniske tjenester kræve, at der foretages forsøg på køretøjet. |
| --- | --- |

6.1.5

Fabrikanten kan måle den døde vinkel enten på køretøjet eller på tegningerne. I tvivlstilfælde kan de tekniske tjenester kræve, at der foretages forsøg på køretøjet.

7.   ÆNDRING AF KØRETØJSTYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

| 7.1. | Enhver ændring af køretøjstypen som defineret i punkt 2.2 ovenfor skal meddeles til den administrative tjeneste, som har udstedt typegodkendelse af køretøjet. Den pågældende tjeneste kan da enten:






  7.1.1. | skønne, at de pågældende ændringer ikke har nogen negativ virkning for opfyldelsen af betingelserne for udstedelse af godkendelsen og for udvidelse af godkendelsen, |
| --- | --- | --- |

7.1.

Enhver ændring af køretøjstypen som defineret i punkt 2.2 ovenfor skal meddeles til den administrative tjeneste, som har udstedt typegodkendelse af køretøjet. Den pågældende tjeneste kan da enten:

7.1.1.

skønne, at de pågældende ændringer ikke har nogen negativ virkning for opfyldelsen af betingelserne for udstedelse af godkendelsen og for udvidelse af godkendelsen,

| 7.1.2. | skønne, at de pågældende ændringer medfører, at betingelserne for udstedelse af godkendelsen ikke længere er opfyldt og kræve yderligere prøvninger eller supplerende kontrol, inden den udsteder en udvidelse af godkendelsen. |
| --- | --- |

7.1.2.

skønne, at de pågældende ændringer medfører, at betingelserne for udstedelse af godkendelsen ikke længere er opfyldt og kræve yderligere prøvninger eller supplerende kontrol, inden den udsteder en udvidelse af godkendelsen.

| 7.2. | Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 4.3 ovenfor til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

7.2.

Godkendelse eller afslag på godkendelse skal sammen med detaljer om ændringerne meddeles i henhold til fremgangsmåden beskrevet i afsnit 4.3 ovenfor til de kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ.

| 7.3. | Den kompetente myndighed skal underrette de øvrige kontraherende parter om udvidelsen ved hjælp af den formular, der fremgår af regulativets bilag 2. Den skal tildele et serienummer til hver udvidelse: det såkaldte udvidelsesnummer. |
| --- | --- |

7.3.

Den kompetente myndighed skal underrette de øvrige kontraherende parter om udvidelsen ved hjælp af den formular, der fremgår af regulativets bilag 2. Den skal tildele et serienummer til hver udvidelse: det såkaldte udvidelsesnummer.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 8.1. | Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter: |
| --- | --- |

8.1.

Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal være i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet der gælder følgende forskrifter:

| 8.2. | Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor. |
| --- | --- |

8.2.

Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 5 ovenfor.

| 8.3. | Den kompetente myndighed, der har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder, der anvendes til kontrol af overensstemmelsen af hver produceret enhed. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år. |
| --- | --- |

8.3.

Den kompetente myndighed, der har meddelt godkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder, der anvendes til kontrol af overensstemmelsen af hver produceret enhed. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

9.1.

Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8 ovenfor ikke er opfyldt.

| 9.2. | Hvis en af de kontraherende parter inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Hvis en af de kontraherende parter inddrager en godkendelse, som den tidligere har udstedt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

10.   ENDELIGT OPHØRT PRODUKTION

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Myndigheden underretter straks de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGER, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser skal fremsendes.

---

(1)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(2)  Køretøjets masse i køreklar stand omfatter køretøjets masse og dets karosseri med kølevæsker, smøremidler, brændstof, 100 % af andre væsker, værktøj, reservehjul og fører. Førerens masse sættes til 75 kg (sammensat af 68 kg for personens vægt og 7 kg for bagagens vægt i overensstemmelse med ISO-standard 2416:1992). Tanken indeholder 90 %, og de øvrige anordninger, der indeholder væsker (andre end dem, der er beregnet til spildevand), indeholder 100 % af den kapacitet, der oplyses af fabrikanten.

(3)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symboler), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer og udstyr og dele, som kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN’s generalsekretær til de kontraherende parter i overenskomsten.

(4)  Som defineret i bilag 18, punkt 2.2, i regulativ nr. 43 om godkendelse af sikkerhedsruder og materiale til sikkerhedsruder.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

(jf. punkt 4.4 til 4.4.2 i dette regulativ)

Image

---

BILAG 3

Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer

1.   FORMÅL

1.1.   Den i dette bilag beskrevne fremgangsmåde anvendes til bestemmelse af H-punktets placering og kroppens faktiske hældningsvinkel i én eller flere siddepladser i et motorkøretøj og til at efterprøve forholdet mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer, som er opgivet af fabrikanten (1).

2.   DEFINITIONER

I dette bilag forstås ved:

2.1.   »Referencedata«: en eller flere af de nedenfor angivne kendetegn for en siddende stilling, nemlig:

2.2.   »Tredimensional H-punkt-anordning« (3-D H-anordning): den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkter og kroppens faktiske hældningsvinkel. Denne anordning er beskrevet nærmere i tillæg 1 til dette bilag.

2.3.   »H-punkt«: omdrejningscentrum for krop og lår på 3-D H-anordningen, som er placeret på køretøjets sæde i overensstemmelse med punkt 4 nedenfor. H-punktet ligger midt på anordningens centerlinje, som går mellem H-punktets sigteknapper på hver side af 3-D H-anordningen. H-punktet svarer teoretisk til R-punktet (tolerancer fremgår af punkt 3.2.2. nedenfor). Når først H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, anses det for fast i forhold til sædets beklædning, idet det flyttes sammen med denne, når sædets stilling ændres.

2.4.   »R-punkt« eller »sædets referencepunkt«: et konstruktivt bestemt punkt fastsat af køretøjets fabrikant for hver siddeplads og fastlagt i forhold til det tredimensionale referencesystem.

2.5.   »Kropslinje«: midterlinjen af sonden på 3-D H-anordningen med sonden i bageste stilling.

2.6.   »Kroppens faktiske hældningsvinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem H-punktet og kropslinjen ud fra kvadranten for ryggens hældningsvinkel på 3-D H-anordningen. Kroppens faktiske hældningsvinkel svarer teoretisk til kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel (tolerancer fremgår af punkt 3.2.2. nedenfor).

2.7.   »Kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel«: vinklen mellem en lodret linje gennem R-punktet og kropslinjen i en stilling, der svarer til ryglænets konstruktivt bestemte stilling, således som denne er fastsat af køretøjets fabrikant.

2.8.   »Midterplan for passager/fører« (C/CPO): midterplanet for 3-D H-anordningen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddende stillinger. Det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med passagerens/førerens midterplan. For de øvrige sæder angives førerens/passagerens midterplan af fabrikanten.

2.9.   »Tredimensionalt referencesystem«: et system som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.

2.10.   »Referencepunkter«: fysiske punkter (huller, flader, mærker eller indsnit) på køretøjets karosseri som defineret af fabrikanten.

2.11.   »Køretøjets måleposition«: køretøjets stilling, bestemt ved referencepunkternes koordinater i det tredimensionale referencesystem.

3.   FORSKRIFTER

3.1.   Fremlæggelse af data

For hver siddeplads, for hvilken der kræves referencedata til påvisning af, at bestemmelserne i dette regulativ er overholdt, skal alle nedenstående data eller et passende udvalg heraf forelægges i den form, der er angivet i tillæg 3 til dette bilag:

| 3.1.1. | R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem.

| 3.1.2. | Kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel.

| 3.1.3. | Alle de angivelser, som er nødvendige for indstilling af sædet (såfremt det er justerbart) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte målestilling. |
| --- | --- |

3.1.3.

Alle de angivelser, som er nødvendige for indstilling af sædet (såfremt det er justerbart) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte målestilling.

3.2.   Forhold mellem måleværdier og konstruktivt bestemte specifikationer

3.2.1.   H-punktets koordinater og værdien af kroppens faktiske hældningsvinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel således som angivet af køretøjets fabrikant.

3.2.2.   For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel og kroppens faktiske hældningsvinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt kroppens faktiske hældningsvinkel er inden for 5° fra kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel.

3.2.3.   Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel til at påvise, at dette regulativs bestemmelser er overholdt.

3.2.4.   Opfylder H-punktet og kroppens faktiske hældningsvinkel ikke kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, bestemmes H-punktet og kroppens faktiske hældningsvinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Såfremt resultaterne af to af disse tre operationer opfylder kravene, finder betingelserne i punkt 3.2.3 ovenfor anvendelse.

3.2.5.   Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4 ovenfor beskrevne operationer ikke opfylder kravene i punkt 3.2.2 ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysning om R-punktets beliggenhed eller om kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel, finder det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler anvendelse og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punktet eller kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel i dette regulativ.

4.   FREMGANGSMÅDE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG KROPPENS FAKTISKE HÆLDNINGSVINKEL

4.1.   Køretøjet klargøres efter fabrikantens nærmere anvisning til en temperatur på 20 ± 10o C for at sikre, at sædematerialet har nået rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, anbringes en 70 til 80 kg tung person eller genstand på sædet to gange ét minut for at komprimere sædehynde og ryglæn. Hvis fabrikanten anmoder herom, skal alle sæder være ubelastet i et tidsrum af mindst 30 minutter, før montering af 3-D H-anordningen.

4.2.   Køretøjet skal være i den i punkt 2.11 ovenfor fastlagte måleposition.

4.3.   Er sædet justerbart, indstilles det i den bageste normale køreposition eller siddeplads, som angives af køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Findes der andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Affjedrede sæder skal i lodret retning være stift fastgjort i den normale kørestilling som angivet af fabrikanten.

4.4.   Det område af sædet, som berøres af 3-D H-anordningen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg/m2, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber.

Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme væsentlige egenskaber (2) som bunden i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt.

4.5.   3-D H-anordningens sæde og ryglæn anbringes således, at passagerens/førerens midterplan (C/CPO) falder sammen med 3-D H-anordningens midterplan. På fabrikantens begæring kan 3-D H-anordningen flyttes, så den er inden for C/CPO, hvis 3-D H-anordning er anbragt så yderligt, at sædets kant ikke gør det muligt at bringe 3-D H-anordningen i niveau.

4.6.   Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af den T-formede knæledsaksel. En linje gennem sigteknapperne for H-punktet skal være parallel med gulvfladen og vinkelret på sædets langsgående midterplan.

4.7.   3-D H-anordningens fod- og benposition indstilles som følger:

4.7.1.   Omhandlet siddeplads: fører og den yderste forsædepassager

| 4.7.1.1. | De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-anordningens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-anordningens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigteknapperne for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

De to fod-/benenheder føres fremad, så fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-anordningens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-anordningens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved, at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigteknapperne for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan.

| 4.7.1.2. | Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigteknappernes indstilling skal bibeholdes. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigteknappernes indstilling skal bibeholdes.

4.7.2.   Designated seating position: outboard rear seat

For bagsæder og ekstrasæder anbringes benene som foreskrevet af fabrikanten. Hvis de dele af bunden, som fødderne derved støtter mod, har forskellig højde, benyttes som reference den fod, som først kommer i berøring med forsædet, og den anden fod anbringes således, at libellen til angivelse af sædets indstilling i tværretningen er i vater.

4.7.3.   Andre omhandlede siddepladser:

Hertil benyttes den generelle metode i punkt 4.7.1. ovenfor bortset fra, at fødderne anbringes som foreskrevet af køretøjets fabrikant.

4.8.   Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-anordningen bringes i vater.

4.9.   Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-anordningen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-anordningen justeres på sædet ved hjælp af en af følgende metoder:

| 4.9.1. | Hvis 3-D H-anordningen har tendens til at glide tilbage, benyttes følgende procedure: Man lader 3-D H-anordningen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position. |
| --- | --- |

4.9.1.

Hvis 3-D H-anordningen har tendens til at glide tilbage, benyttes følgende procedure: Man lader 3-D H-anordningen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position.

| 4.9.2. | Hvis 3-D H-anordningen ikke har tendens til at glide tilbage, benyttes følgende metode: 3-D H anordningen skubbes tilbage ved, at T-stykket påføres en bagudrettet vandret belastning, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se fig. 2 i tillæg 1 til dette bilag). |
| --- | --- |

4.9.2.

Hvis 3-D H-anordningen ikke har tendens til at glide tilbage, benyttes følgende metode: 3-D H anordningen skubbes tilbage ved, at T-stykket påføres en bagudrettet vandret belastning, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se fig. 2 i tillæg 1 til dette bilag).

4.10.   Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-anordningens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linje mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. fig. 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-anordningen i at glide fremad.

4.11.   Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte kropsvægtlodder. 3-D H-anordningen holdes i vater.

4.12.   Rygskålen vippes fremad, så ryglænet aflastes. 3-D H-anordningen rokkes fra side til side gennem en vinkel på 10° (5° på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cyklusser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-anordningen og sædet.

Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-anordningens T-stykke have tendens til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket må derfor fastholdes ved, at man påfører det en passende sideværts belastning under den rokkende bevægelse. Ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-anordningen må utilsigtet påføring af ydre lodrette eller frem- og bagudrettede kræfter undgås.

3-D H-anordnings fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Ændrer fødderne stilling, skal man foreløbig lade dem forblive i denne stilling.

Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under den rokkende bevægelse af 3-D H-anordningen, skal de justeres på følgende måde:

Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af bunden, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts kraft. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet til dette.

Kontrollér at libellen for sideværts indstilling er i nulstilling. Om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sideværts belastning til at bringe 3-D H-anordningens sædeskål i vater på sædet.

4.13.   Fastholdelse af den T-formede stang for at forhindre 3-D H-anordningen i at glide fremefter på sædehynden sker på følgende måde:

| a) | rygskålen føres tilbage til ryglænet |
| --- | --- |

a)

rygskålen føres tilbage til ryglænet

| b) | der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af kropsvægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-anordningen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Er det nødvendigt igen at bringe 3-D H-anordningen i niveau, drejer man rygskålen fremad og i vater og gentager proceduren fra pkt. 4.12. |
| --- | --- |

b)

der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af kropsvægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-anordningen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Er det nødvendigt igen at bringe 3-D H-anordningen i niveau, drejer man rygskålen fremad og i vater og gentager proceduren fra pkt. 4.12.

4.14.   Foretag alle målinger:

| 4.14.1. | H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

4.14.1.

H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.

| 4.14.2. | Kroppens faktiske hældningsvinkel aflæses på 3-D H-anordningens rygvinkelkvadrant med måleanordningen ført helt tilbage. |
| --- | --- |

4.14.2.

Kroppens faktiske hældningsvinkel aflæses på 3-D H-anordningens rygvinkelkvadrant med måleanordningen ført helt tilbage.

4.15.   Ønskes installationen af 3-D H-anordningen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-anordningen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøvningen.

4.16.   Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én kroppens faktiske hældningsvinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-anordning anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken.

Denne plads skal være:

| 4.16.1. | for den forreste række vedkommende være førersædet |
| --- | --- |

4.16.1.

for den forreste række vedkommende være førersædet

| 4.16.2. | for den bageste rækkes eller de bageste rækkers vedkommende være et ydersæde. |
| --- | --- |

4.16.2.

for den bageste rækkes eller de bageste rækkers vedkommende være et ydersæde.

---

(1)  I en hvilken som helst anden siddende stilling end i forsæderne, hvor H-punktet ikke kan bestemmes under anvendelse af den tredimensionale H-punktanordning eller tilsvarende fremgangsmåder, kan det af fabrikanten angivne R-punkt benyttes som udgangspunkt efter den pågældende myndigheds egen vurdering.

(2)  Hældning, højdeforskel med et sædebeslag, overfladestruktur osv.

Tillæg 1

Beskrivelse af den tredimensionale H-punktsanordning (3-D H-anordning)
   (1)

1.   RYGLÆNS- OG SÆDESKÅL

Ryglæns- og sædeskålene er udført i armeret plast og metal. De simulerer den menneskelige krop og lår og er mekanisk hængslet i H-punktet. Til måling af kroppens faktiske hældningsvinkel er der til målestokken fastgjort en kvadrant, som er hængslet i H-punktet. En justerbar lårbjælke, fastgjort til sædeskålen, fastlægger lårets centerlinje og fungerer som grundlinje for hoftevinkelkvadranten.

2.   KROPS- OG BENELEMENTER

Underbenselementerne er forbundet med sædeskålen ved T-stykket, der samler knæene og er en sideværts forlængelse af den indstillelige lårbjælke. Underbenselementerne er forsynet med kvadranter til måling af knævinklerne. Sko- og fodenhederne er kalibreret til måling af fodvinklen. Til den rumlige orientering af anordningen findes to libeller. Vægtlodder svarende til de forskellige kropselementer er anbragt i de respektive tyngdepunkter, så de giver samme indtrængning i sædet som den, der bevirkes af en mandsperson på 76 kg. Det kontrolleres, at alle 3-D H-anordningens led arbejder frit uden at frembyde nævneværdig friktion.

Figur 1

Betegnelser for 3-D H-anordningens elementer

Image

Figur 2

Dimensioner for 3-D H-anordningens elementer og vægtfordeling

Image

---

(1)  Maskinen svarer til den, der er beskrevet i i ISO Standard 6549-1980. Vedrørende nærmere enkeltheder i konstruktionen af 3-D H-maskinen henvises til Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA.

Tillæg 2

TREDIMENSIONALT REFERENCESYSTEM

| 1. | Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (1). |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (1).

| 2. | Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på underlagsfladen, således at referencepunkternes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.

Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på underlagsfladen, således at referencepunkternes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten.

| 3. | Koordinaterne til R-punktet og H-punktet fastlægges i forhold til de referencepunkter, som angives af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

3.

Koordinaterne til R-punktet og H-punktet fastlægges i forhold til de referencepunkter, som angives af køretøjets fabrikant.

Image

---

(1)  Referencesystemet svarer til ISO-standard 4130:1978.

Tillæg 3

REFERENCEDATA FOR SIDDEPLADSER

1.   KODNING AF REFERENCEDATA

Referencedata er angivet fortløbende for hver siddeplads. Siddepladser er identificeret ved en toleddet kode. Det første led er et arabertal, som angiver sæderækken, regnet fra køretøjets forende til bagenden. Det andet led er et stort bogstav, som angiver sædets placering i rækken, set i køretøjets normale køreretning. Der anvendes følgende bogstaver:

L= venstre

C= midterste

R= højre

2.   BESKRIVELSE AF KØRETØJETS MÅLESTILLING

2.1.   Referencepunkternes koordinater

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   LISTE OVER REFERENCEDATA

3.1.   Siddeplads: ...

3.1.1.   R-punktets koordinater:

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2.   Kroppens konstruktivt bestemte hældningsvinkel: ...

3.1.3.   Forskrifter for sædeindstilling (1)

| | vandret: ... |
| --- | --- |

vandret: ...

| | lodret: ... |
| --- | --- |

lodret: ...

| | vinkelindstilling: ... |
| --- | --- |

vinkelindstilling: ...

| | kroppens hældningsvinkel: ... |
| --- | --- |

kroppens hældningsvinkel: ...

NB: Referencedata for yderligere siddepladser angives under 3.2, 3.3, osv.

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

---

BILAG 4

Metode til bestemmelse af det størrelsesmæssige forhold mellem køretøjets primære referencepunkter og det tredimensionale referencesystem

1.   FORHOLD MELLEM REFERENCESYSTEMET OG KØRETØJETS PRIMÆRE REFERENCEPUNKTER

For at kontrollere de specifikke indvendige og udvendige mål på et køretøj, der er indleveret til godkendelse i overensstemmelse med dette regulativ, er det, for at de særlige punkter, der fremgår af fabrikantens tegninger, kan findes på det til godkendelse indleverede køretøj, som er fremstillet efter disse tegninger, nødvendigt nøjagtigt at fastsætte forholdet mellem koordinaterne i det tredimensionale referencesystem i punkt 2.3 i bilag I, som er blevet fastlagt i den indledende konstruktionsfase, og positionen for de i punkt 2.4 anførte primære referencepunkter.

2.   METODE TIL BESTEMMELSE AF FORHOLDET MELLEM REFERENCESYSTEMET OG REFERENCEPUNKTERNE

Til brug ved bestemmelse af dette forhold afmærkes et referenceplan på jorden med X- og Y-akser, der er forsynet med målangivelser. Den metode, der skal benyttes til dette formål, er illustreret i figur 6 i tillægget til dette bilag. Referenceplanet består af en fast, jævn og vandret flade, hvorpå køretøjet står, og hvor der solidt er fastgjort to måleskalaer, der er inddelt i millimeter, og som har en længde på mindst 8 meter for X-X-aksens vedkommende og 4 meter for Y-Y-aksens vedkommende. De to skalaer skal placeres vinkelret i forhold til hinanden som vist i figur 6 i tillægget til dette bilag. Aksernes skæringspunkt er »nulpunktet ved jord«.

3.   KONTROL AF REFERENCEPLANET

For at tage hensyn til ujævnheder i referenceplanet eller afprøvningsfladen er det nødvendigt at måle afvigelserne i forhold til nulpunktet ved jord for hver 250 mm langs X- og Y-måleskalærne og at registrere måleresultaterne, således at de nødvendige korrektioner kan foretages under kontrollen af køretøjet.

4.   NØJAGTIG PRØVEOPSTILLING

For at tage mindre afvigelser i ophængningshøjde osv. i betragtning er det før målingerne foretages nødvendigt at have et middel til at bringe referencepunkterne på plads i forhold til de koordinater, der er blevet fastlagt under konstruktionsfasen. Yderligere må der kunne foretages mindre forskydninger af køretøjet i side- og/eller længderetning, således at det kan blive placeret korrekt i forhold til referenceplanerne.

5.   RESULTATER

Når køretøjet er blevet placeret korrekt i forhold til referencesystemet og i den under konstruktionsfasen bestemte position, er det let at bestemme placeringen af de punkter, der er nødvendige for undersøgelsen af udsynet fremefter.

Ved denne undersøgelse kan der benyttes teodolitter, lyskilder, afskærmningsanordninger eller enhver anden anordning, der kan påvises at give tilsvarende resultater.

Tillæg

Figur 1

Bestemmelse af V-punkter

Image

Figur 2

Observationspunkter for a-stolperne

Image

Figur 3

Døde vinkler

Image

Figur 4

Evaluering af døde vinkler i førerens direkte synsfelt på 180° fremad

Image

Figur 5

Dimensionsdiagram med den indbyrdes position AF E- og P-punkter

Image

Figur 6

Arbejdsflade i vater

Image

---